Migrationsrörelser i Åbolands Skärgård
– en studie av två kommuner

Sam Grönholm
Institutionen för offentlig förvaltning vid Åbo Akademi 

Innehållsförteckning 

Förord										2
Sammanfattning									3
Begreppet migration – en teoretisk utgångspunkt					4		Undersökningsobjekt och metod för undersökningen			5
Disposition av slutrapporten						6
Bakgrundsinformation om populationen						7 
Svarsfrekvenser								8
Redogörelse för forskningsresultaten						10	
Utbildningsnivå och familjesituation vid flyttingstillfället			10
Migrationsrörelsen till Kimito och Korpo					12
Migrationsrörelsen från Kimito och Korpo				20
Sammanfattande diskussion							28
Framtida utmaningar								30 Referenser									34
Appendix									36			

Förord

Föreliggande slutrapport baserar sig på en undersökning som utreder orsakerna till migrationen i två skärgårdskommuner i Åboland. Utredningen av migrationsrörelserna har genomförts inom ramen för utvecklingsprogrammet Prima liv på landet. Som uppdragsgivare står Region Åboland och undersökningskommunerna, Kimito och Korpo. Finansiärer för projektet är de medverkande kommunerna, kulturfonden och utvecklingsprogrammet Prima liv på landet. Den huvudsakliga avsikten med utredningen är att besvara följande frågeställning: Varför flyttar människor till och från Åbolands Skärgård? Ändamålet med migrationsutredningen är att utifrån undersökningen bygga upp en strategi, för hur Region Åboland skall bromsa upp flyttningsrörelsen från skärgården till städerna, och stimulera flyttningsrörelsen till skärgården. 

Jag vill tacka de personer som ställt upp med tid och engagemang för att få fram de uppgifter som presenteras i slutrapporten. Dessutom riktar jag också ett tack till ledningsgruppen för migrationsprojektet. Vidare vill jag även rikta ett stort tack till målgruppen inom undersökningen, dvs. till de in- och utflyttarna som tog sig tid att besvara frågeformuläret. 

Åbo, januari 2005 

Sam Grönholm

Sammanfattning 

•	Befolkningsutvecklingen i Åbolands skärgård har generellt varit negativ sedan 1950- talet 

•	För att öka kunskapen om vilka som flyttar till och från Åbolands skärgård och vad som förorsakar migrationsströmmarna genomfördes denna studie. Studien omfamnar de personer som antingen flyttat till eller från Kimito och Korpo under åren 2000, 2001 och 2002. Data inhämtades genom att målgruppen tog del av ett frågeformulär. Totalt besvarades enkäten av 285 personer, således erhölls en svarsfrekvens om 61 %.

•	De personer som migrerar till Kimito eller Korpo är förhållandevis ålderstigna, inflyttarna består i huvudsak av barnfamiljer eller pensionärer. Inflyttarna migrerar vanligen kollektivt, och har redan innan migrationen en social beröringsyta (tidigare hemkommun, släkt/vänner, fritidsboende) med den kommande bostadsorten. 

•	De personer som migrerat från Kimito eller Korpo är förhållandevis unga, utflyttarna utgörs i huvudsak av unga studerande som migrerar individuellt. 

•	Den vanligaste orsaken till migrationen är behovet av att byta bostadsmiljö. De som flyttar till Kimito eller Korpo byter bostadsmiljö främst pga. att de vill komma närmare naturen eller närmare släkten och vännerna. Även behovet av att återvända till hemorten är stor, också ingående av samboförhållande var en bidragande orsak till inflyttningen. I allmänhet kan man påstå att inflyttarna understryker den sociala omgivningen vid migrationen. 

•	Utflyttarnas behov av att byta bostadsmiljö relaterar snarare till brister i den fysiska omgivningen: avsaknaden av studiemöjligheter och de långa geografiska avstånden till tillväxtcentra. Mot denna bakgrund ter det sig förhållandevis naturligt att påbörjandet av studier är den främsta orsaken till utflyttningen. Även bristen på fritidssysselsättningar och byte av arbete poängterades som orsaker vid utflyttningen. 

•	Majoriteten av både in- och utflyttarna är belåtna med nuvarande bostadsort, följaktligen är det förhållandevis få (ca 20 %) av inflyttarna som har planer på att flytta bort. 

•	Av utflyttarna uppger ca 40 procent att de har för avsikt att flytta tillbaka till undersökningskommunerna. Detta är även, i första hand, de personer som de berörda kommunerna borde rikta sig till i framtiden, ifall kommunerna skall lyckas attrahera till sig nya kommuninvånare. 

Begreppet migration – en teoretisk utgångspunkt 

Det som kännetecknar dagens föränderliga samhälle är att den ekonomiska och sociala distansen mellan glesbygd och tätort ökar. Människor tvingas migrera till områden som kan erbjuda både ekonomisk och social trygghet. Denna utvecklingstrend resulterar i en regional koncentration, där de starka knytpunkterna förstärks medan de svaga områdena blir allt svagare. Den kraftiga urbaniseringen i västvärlden är ett problem, man kan redan se effekterna; landsbygden avfolkas medan de centrala knutpunkterna överbefolkas och med överbefolkningen uppstår sociala problem. Inom den Europeiska Unionen levde år 2002 närmare 80 procent av medborgarna i storstäder.  

Migration är i sig självt inget nytt utan har varit en del av den mänskliga historien sedan mycket långt tillbaka. Det senaste decenniet har migrationsrörelserna ökat i antal och allt fler länder har dragits in i ett globalt system för migration (Nyman – Kurkiala, 1999). Det förefaller sannolikt att migrationen kommer att vara en av de mest betydelsefulla faktorerna i global förändring (Castles & Miller, 1998). Idag är migration alltså ett i hög grad aktuellt fenomen både ur samhällsteoretisk och ur samhällspolitisk synvinkel. 

Fastän många migrationsforskare genom tiderna formulerat teorier och modeller i syfte att förklara migration, har inte någon migrationsmetateori konstruerats (Runblom, 1988). En av de mest använda migrationsteorierna, framförallt inom ekonomisk och kulturgeografisk forskning är pull–push -teorin (Nyman – Kurkiala, 1999). Den introducerades redan på 1800 – talet av Edward G Ravenstein. Han formulerade ett antal teorier om migrationen, vilka sedermera blivit legendariska och vars allmängiltighet bekräftats av andra forskare (Nyman – Kurkiala, 1999). Ravenstein konstaterade bl.a. att största delen av migrationen sker över korta distanser, och att den ofta sker stegvis mot stora industricentra och att teknologisk och kommersiell utveckling leder till en ökad migration (Ravenstein, 1885).  

Enligt pull-push -teorin är det framförallt skillnader av ekonomisk och social art mellan olika områden som åstadkommer flyttningsströmmarna. Teorin bygger på nationalekonomins nyttomaximeringsfunktion. Individen antas handla rationellt och ett flyttningsbeslut kommer till stånd i en bestämd beslutssituation ifall individen förväntar sig större nytta av att byta bostadsort. En förutsättning för detta är dock att inga hinder finns för flyttningrörelser, t.ex. långa avstånd eller höga flyttningskostnader (se bl.a. Nyman – Kurkiala 1999, Häggström, Borgegård & Rosengren 1990). 

Pull-push -teorin har kritiserats för att den förutsätter ett rationellt beslutsfattande hos individen och en perfekt kunskap om systemet. Jackson skriver att även om motiven om flyttningen är viktiga är det fel att enbart uppmärksamma dessa och bortse från att den enskilde individens beteende tillhör en social kontext (Nyman – Kurkiala, 1999). Människor handlar inte som enskilda, lösryckta aktörer utan reagerar i relation till personerna i sin omgivning. 

Pull-push -teorin har sålunda kritiserats för att vara alltför förenklad och i grunden individualistisk och är enligt Castells & Miller inte kapabel att förklara faktiska flyttningar (Nyman – Kurkiala, 1999). Internationell migration är enligt Castles & Miller knappast någonsin en enkel individuell handling, där en person beslutar sig för att flytta i sökan efter bättre livschanser. Migration är en kollektiv handling och borde undersökas enligt det. 

Inom dagens migrationsforskning är det allmänt vedertaget att information och informations-spridning har en stor betydelse för det faktiska flyttningsbeteendet. Vid studiet av den interna migrationen i Sverige identifierade man tidigt de informella interaktionernas betydelse (Nyman – Kurkiala, 1999). Wallinder fann i en intervjuundersökning rörande landsbygdsbefolkningens flyttningsbeteende att en av de viktigaste flyttningsorsakerna var påverkan av varandra. Att det föreligger ett tydligt samband mellan socialt nätverk och val av destinationskommun i Sverige påvisar Stjernström i sin studie av de sociala nätverkens betydelse för val av bostadsort vid intern migration (Nyman – Kurkiala, 1999). 

Avsikten med migrationsstudien av skärgårdskommunerna är att besvara den huvudsakliga frågeställningen i undersökningen med utgångspunkt i dessa teoretiska reflektioner. Följaktligen har jag för att besvara frågeställningen, varför människor flyttar till och från Kimito och Korpo, i en eller annan form pull-push -teorin i åtanke då jag strukturerar motiven till inflyttning eller utflyttning. Den kan i en viss grad exempelvis illustrera omständigheterna på inflyttnings- respektive utflyttningsorten som migranterna övervägde under beslutsprocessen inför migrationsbeslutet. Däremot kan teorin inte förklara den sociala kontextens betydelse vid flyttningsskedet, dvs. att migrationen i hög grad är en kollektiv handling, där individernas beteende påverkas av den sociala omgivningen. Även antagandet om att information och informationsspridningen har en avgörande effekt vid flyttningsbeteendet granskas i slutrapporten. 

Undersökningsobjekt och metod för undersökningen

Befolkningsutvecklingen i Åbolands skärgård har varit negativ sedan 1950-talet (Vainio, 1981 eller Grönholm & Siivonen 2002). Undersökningskommunerna Kimito och Korpo är typiska småkommuner. Befolkningsmässigt är Kimito den större av kommunerna med sina 3299 invånare. Befolkningsantalet i Korpo är 921. Majoritetsspråket i båda kommunerna är svenska, 64 procent av Kimitoborna uppger svenska som sitt modersmål, samtidigt som de svenskspråkigas andel av Korpobefolkningen är 74 procent. Ur en geografisk synvinkel befinner sig Kimito närmare områdets knutpunkt Åbo än Korpo. Avståndet till Åbo från Kimito är 60 kilometer, samtidigt som avståndet mellan Korpo och Åbo är 79 kilometer. Det bör dock påpekas att Korpo inte är en del av fastlandet och således bör man använda sig av färjor för att ta sig till Korpo, vilket naturligtvis är tidskrävande och kan möjligen uppfattas som en nackdel, då man diskuterar migrationsrörelser. Av kommunerna uppfyller Korpo följaktligen i högre grad skärgårdsklassificeringskriterierna än Kimito. Största delen av Korpos areal består av vatten och till kommunen hör ca 2000 holmar och skär, medan Kimito i vissa fall även kan betraktas som en landsbygdsort.     

Kärnan i migrationsundersökningen utgörs av det empiriska datamaterialet som granskar in- och utflyttarna i undersökningskommunerna. Således utgörs målgrupperna i undersökningen av personer som flyttat till och från Kimito eller Korpo under en viss tid. Åbolands magistrat stod som informationskälla till dessa uppgifter. Målgrupperna ombads att besvara ett frågeformulär som bl.a. kartlade respondenternas bakgrund och huvudsakliga orsaker till migreringen (se appendix). Det empiriska materialet samlades in under oktober och november 2004. 

Disposition av slutrapporten

Presentationen av forskningsresultaten inleds med en informationsöversikt av hela populationen. I början analyseras även vissa bakgrundsvariabler för bortfallet. Därefter redogörs för de centrala forskningsresultaten för de olika målgrupperna. Inledningsvis skildras forskningsresultaten för inflyttarmålgruppen och därpå följer information om utflyttarmålgruppen. Efter presentationen av forskningsresultaten förs en diskussion som knyter samman de centrala forskningsresultaten med de teoretiska utgångspunkterna. Den sammanfattande slutdiskussionen avslutas med att besvara den huvudsakliga frågeställningen. Slutrapporten avslutas med en diskussion, som har sin utgångspunkt i de framtida utmaningar som både Kimito och Korpo ställs inför. Avsikten är att belysa de framtida problem som migrationsrörelsen möjligen ställer till med. 

Bakgrundsinformation om populationen 

Avsikten med detta kapitel är att åskådliggöra vissa bakgrundsvariabler (ålder, kön och modersmål) som är av vikt för utredandet av orsakerna till varför människor migrerar till och från Kimito och Korpo. Ändamålet är också att redogöra för svarsfrekvenserna för populationen, dvs. hur många av respondenterna som valde att besvara enkäten. Slutligen diskuteras också bortfallet, alltså vem som valde att inte delta i undersökningen. Inledningsvis presenteras bakgrunds-variablerna för hela populationen, även bakgrundsvariablerna för bortfallet inkluderas i analysen.  

Migrationsundersökningens målgrupp utgörs av de personer som antingen flyttat till eller från Kimito eller Korpo under år 2000, 2001 och 2002. Målgruppskriterierna uppfylldes av totalt 465 personer. Fördelningen mellan in- och utflyttare i målgruppen var förhållandevis jämn. Totalt hade 255 personer migrerat till Kimito eller Korpo under 2000, 2001 och 2002, samtidigt hade 210 personer rört sig i motsatt riktning under denna tidpunkt. Således kan man påstå att undersökningskommunerna uppvisar en positiv nettoinflyttning utifrån dessa uppgifter. Vid närmare granskning visar det sig att det är Kimito som uppvisar en positiv nettoinflyttning, medan migrationsrörelsen i Korpo följer samma negativa trend som fick sin början redan på 1950 – talet, att antalet utflyttare är större än antalet inflyttare. 

Tabell 1. Bakgrundsuppgifter för hela populationen (procentuell fördelning, %)  
		                 Inflyttare	             Utflyttare	
	       Hela     
 populationen                        	   Alla 
 inflyttare  	  Kimito
	  Korpo	   Alla
 utflyttare 	  Kimito	  Korpo
	
   Ålder 
18 – 30 
31 – 50 
51 – 65 
66 –  	      
        32          
        37 
        21 
        10    
       100 % 	   
    23 
    41 
    24 
    12 
   100 %	  
    24 
    46 
    21 
      9 
   100 %	   
    20 
    22 
    36 
    22
   100 % 	   
    42 
    34 
    17 
      7 
   100 %	
    42 
    34  
    17 
      7
   100 %   	 
    43 
    33 
    17 
      7
   100 % 	
   Kön 
Kvinna
Man	
        53 
        47 
       100 %	
    53 
    47 
   100 %	
    54 
    46  
   100 %	
    51 
    49 
   100 %	
    53 
    47 
   100 %	
    54 
    46 
   100 %	
    53 
    47 
   100 %	
 Moders-
   mål
Svenska
Finska
Övrigt	

        49 
        49 
          2    
       100 %  	

    45 
    52 
      3 
   100 %	

    40 
    57 
      3 
   100 %	

    64 
    36 
      0
   100 % 	

    54 
    45 
      1 
   100 %	

    55 
    44 
      1 
   100 %	

    47 
    53 
      0 
  100 %	
N = 	       465  	    255	     200	    55	   210	   140	    70	

Huvuddelen av migrationsskaran är under 50 år, följaktligen består populationen i stor utsträckning av unga personer (18 – 30) och av personer (31 – 50) som förväntas ha ingått någon form av partnerskap och således med stor sannolikhet även också bildat familj. Åldersfördelningen mellan in- och utflyttare är av intresse. De personer som migrerat till Kimito eller Korpo är ålderstigna i jämförelse till utflyttarna. Speciellt märkbart är detta bland inflyttarna i Korpo, där majoriteten av inflyttarna är över 51 år. Situationen är den omvända bland utflyttarna i Korpo och där en ansenlig del av utflyttarna är under 30 år.  Om man analyserar populationens åldersstruktur enligt modersmål kan man skönja klara skillnader mellan de finsk- och svenskspråkiga migranterna (se appendix). Inom båda målgrupperna (inflyttare & utflyttare) är de svenskspråkiga migranterna betydligt yngre än de finskspråkiga.  

Merparten av populationen utgörs av kvinnor, skillnaden är inte stor men skönjbar. Könsfördelningen följer en förhållandevis enhetliga linje genom hela populationen, således består både in- och utflyttargrupperna i större utsträckning av kvinnor. I det hela taget är modersmålsfördelningen inom populationen jämn, men emellertid förekommer det jämförelsevis klara skillnader både mellan in- och utflyttare och mellan undersökningskommunerna. Tillspetsat kunde man påstå det att i Kimito pågår en förfinskning av befolkningen. Majoriteten av inflyttarna är finskspråkiga samtidigt som majoriteten av utflyttarna har svenska som modersmål. Situationen är den omvända i Korpo. Där en försvenskning av befolkningen äger rum. Majoriteten av inflyttarna har svenska som modersmål samtidigt som merparten av utflyttarna har finska som modersmål. 

Sammantaget kan kartläggningen av hela populationens bakgrund sammanfattas enligt följande: Personen som flyttar in till Kimito är förmodligen en finskspråkig kvinna i åldern 31 – 50 år, medan Kimitoutflyttaren även den med stor sannolikhet är en kvinna, som är förhållandevis ung och har svenska som modersmål. Korpoinflyttaren är också med stor sannolikhet en kvinna, har svenska som modersmål och närmar sig pensionsåldern. Personen som flyttar från Korpo är med stor sannolikhet en ung, finskspråkig kvinna. 

Svarsfrekvenser

Antalet respondenter som valde att besvara frågeformuläret uppgick totalt till 285 personer. Således erhölls en svarsfrekvens om 61 procent. 

 Tabell 2. Svarsfrekvenser för populationen (%) 
		               Inflyttare	               Utflyttare	
	Totala antalet 
       svar  	   Alla 
inflyttare	 Kimito
	 Korpo	   Alla
utflyttare 	 Kimito	 Korpo
	
Svars-frekvenser 	        61 	    58 
	    56 	    67  
	    65 
	    66 	    64 
	
N = 	      285	   148   	   111   	    37	   137	    92	    45 	

Respondenterna som valt att flytta bort från undersökningskommunerna var något mer aktiva i att besvara enkäten än de svaranden som bestämt sig för att flytta till Kimito eller Korpo. Av undersökningskommunerna var Korpo-respondenterna (in- och utflyttare till eller från Korpo) procentuellt sätt aktivare än Kimito-respondenterna (in- och utflyttare till eller från Kimito). Den procentuella skillnaden (66 % - 60 %) var dock inte avgörande. I allmänhet var svarsfrekvensen förhållandevis enhetlig bland målgrupperna i undersökningen. 
Eftersom svarsfrekvensen för undersökningen uppgick till 61 procent, valde följaktligen 39 procent eller 180 personer att inte besvara enkäten. Bortfallet fördelade sig förhållandevis jämnt bland målgrupperna i undersökningen, trots att inflyttargruppen inte var lika flitig i besvarandet av enkäten som utflyttargruppen. 

Tabell 3. Bakgrundsuppgifter om bortfallet (%)  
		      Besvarat enkäten	     Icke besvarat enkäten	
	Hela populationen	  Alla inflyttare & utflyttare	   Alla inflyttare & utflyttare	
 Ålder 
18 – 30 
31 – 50 
51 – 65 
66 –  	      
            32          
            37 
            21 
            10    
           100 %	
                 27                    
                 34 
                 25 
                 14 	
                    39 
                    43  
                    14  
                      4            
    	
   Kön 
Kvinna
Man	
            53 
            47 
           100 %	
                 57 
                 43
                  	
                    47 
                    53 
	
 Moders-
   mål
Svenska
Finska
Övrigt	

            49 
            49 
              2    
           100 %   	

                 50 
                 48
                   2 

                    47 
                    51 
                      2  	
N = 	           465	                285	                   180	

I enlighet med statistiken om bortfallet, är äldre personer mer benägna att besvara enkäter än yngre. Procentuellt sätt är personer över 51 år överrepresenterade bland dem som besvarat enkäten i förhållande till de som inte besvarat enkäten. Således är de som inte valt att besvara enkäten procentuellt sätt yngre personer. 

Män förefaller i något större grad än kvinnorna välja att inte besvara enkäten. Skillnaden är inte stor, men urskiljbar. Samma kan konstateras om modersmålsfördelningen, dvs. det förekommer en viss skillnad i svarsaktiviteten bland finskspråkiga och svenskspråkiga. Svenskspråkiga uppvisar något högre svararsaktvitet.  

Sammantaget kan vi konstatera att den som inte valt att besvara enkäten med största sannolikhet är en förhållandevis ung, finskspråkig man. Det förekommer alltså en viss överrepresentation av äldre svenskspråkiga damer i undersökningen.   

Redogörelse för forskningsresultaten 

Redogörelsen av forskningsresultaten påbörjas med en genomgång av alla respondenters utbildningsnivå och familjesituation vid flyttningstillfället. Avsikten är att åskådliggöra om det förekommer mönster mellan de olika målgrupperna (in- och utflyttarna). Därefter presenteras uppgifter om de egentliga målgrupperna i undersökningen. Målgruppspresentationen inleds med att lyfta fram central information om inflyttarna, och avslutningsvis belyses de centrala forskningsresultaten för utflyttarna. Avsikten med målgruppspresentationen är att den skall hjälpa oss besvara den huvudsakliga frågeställningen. 

Utbildningsnivå och familjesituation vid flyttningstillfället

Den finländska befolkningen är i en internationell jämförelse välutbildad (se bl.a. Employment in Europe, 2002). Närmare 30 procent av finländarna har en högre utbildningsnivå, samtidigt som ca 40 procent har en mellanstadieutbildning och 30 procent enbart innehar grundskoleutbildning. Målgruppens utbildningsstruktur avviker klart från den nationella, mellanstadieutbildningsnivån är överrepresenterad, medan den högre utbildningsnivån är underrepresenterad. 

Tabell 4. Respondenternas utbildningsnivå (%)  
		               Inflyttare	          Utflyttare	
	  Alla som be-svarat enkäten                             	   Alla 
inflyttare  	 Kimito
	Korpo	   Alla
utflyttare 	Kimito	Korpo
	
Högsta 
utbildningsnivå 
Grundskola
Studentexamen
Yrkesskola
Officersutbildning
Universitetsexamen

N = 	     
 
       26 
       10 
       46 
         3 
       15   

      281 	   
   
   32 
     6 
   45 
     1 
   15 
  
   147	  

   31 
     6 
   45 
      1 
    16 
 
   111	   
   
   36 
     6 
   44 
     3 
   11 
  
   36	   
   
   19 
   15 
   46 
     4 
   16 
 
   134	
   
   18 
   13 
   48 
     2 
   19 
 
   90	 
  
   21 
   18 
   43 
     9 
     9 
 
   44	

Utbildningsstrukturen ser relativt likartad ut bland in- och utflyttarna i undersökningen. Emellertid förekommer vissa olikheter, exempelvis tenderar inflyttarna i större utsträckning endast ha grundskoleutbildning, medan utflyttarna i högre grad avlagt studentexamen. Modersmålet har återverkningar vid analyserandet av respondenternas utbildningsnivå. De svenskspråkiga respondenterna uppvisar en högre utbildningsnivå en de finskspråkiga (se appendix). Både bland svenskspråkiga in- och utflyttare är andelen personer med universitetsexamen jämförelsevis hög, medan bland de finskspråkiga in- och utflyttarna är grundskoleutbildningen förhållandevis vanlig. Detta, att de svenskspråkiga respondenterna har en högre utbildningsnivå, kan möjligen förklaras utifrån den åldersfördelning som råder mellan språkgrupperna. Vilket det redan framgått så är den svenskspråkiga populationen betydligt yngre än den finskspråkiga, och åldersstrukturen är av betydelse då vi analyserar utbildningsnivån. 
Som det inledningsvis konstaterades är internationell migration knappast någonsin en enkel individuell handling, där en person beslutar sig för att flytta i sökan efter bättre livsvillkor. Istället är migrationen en kollektiv handling, där människor tenderar att flytta, inte individuellt, utan i grupper (Castles & Miller). I ljuset av denna undersökning är migrationen till Kimito och Korpo delvis en kollektiv handling. De personer som flyttar till landsbygden eller skärgården lever vanligen tillsammans med någon, medan de som flyttar bort från landsbygden/skärgården i huvudsak gör det oftast individuellt. Orsaken till att de som flyttar bort från Kimito eller Korpo skiljer sig från den internationella migrationstrenden är att utflyttarna är förhållandevis unga, som till en stor del bor hemma och därmed ännu inte hunnit bilda t.ex. familj. 

Tabell 5. Respondenternas familjesituation vid flyttningstillfället (%) 
		              Inflyttare	             Utflyttare	
	  Alla som be-svarat enkäten                             	   Alla 
inflyttare  	 Kimito
	 Korpo	   Alla
utflyttare 	Kimito	Korpo
	
Familjesituation vid flyttningstillfället
Bodde ensam hos föräldrarna 
Levde ensam
Levde tillsammans med en maka/make/sambo 
Levde tillsammans med en maka/make/sambo med barn
Levde ensamstående med barn 

N = 	     
 
       18 

       25 

       33 

       21 

         3 

      281	   
   
     8 

   28  

   36 

   25 

     3 

   146	  

   10 

   25 

   35 

   26 

     4 

   111	   
   
     3 

   37 

   37 

   20 

     3 

   35	   
   
   29 

   21 

   30 

   17 

     3 

   135	
   
   30 

   22 

   31 

   15 

     2 

   90 	 
  
   27 

   18 

   29 

   22 

     4 

   45	
 
Kontrasten i familjesituationen för en in- respektive utflyttare i Kimito är tydlig. Majoriteten av inflyttarna i Kimito är personer som lever tillsammans med någon, samtidigt som majoriteten av utflyttarna är ensamstående personer; bor ännu hos föräldrarna, lever ensam eller ensamstående med barn. Trenden är även densamma i Korpo, även om den inte är lika tydlig. Detta påstående får även understöd av andra undersökningar som gjorts i den Åboländska skärgården. Den typiska inflyttaren är mera erfaren än utflyttaren, och i många fall har han också familj (Vainio, 1981). 

Följaktligen är migrantens livsskede, i detta fall åldern, som är avgörande för migrationsformen, dvs. om man flyttar kollektivt eller individuellt. Detta understryks även vid analyserandet av om modersmålet har någon betydelse vid migrationsformen (se appendix). Majoriteten av alla migranter som flyttar till Kimito eller Korpo, oavsett modersmål, flyttar kollektivt. Av dem som flyttar bort från Kimito eller Korpo, migrerar de finskspråkiga i huvudsak kollektivt, samtidigt som majoriteten av de svenskspråkiga migrerar individuellt. Eftersom de svenskspråkiga respondenterna i allmänhet var yngre än de finskspråkiga, understryks således ålderns betydelse vid avgörandet av migrationsformen. 
Migrationsrörelsen till Kimito och Korpo 

Den största delen av migrationen sker över korta distanser (Ravenstein, 1885). Ravensteins teori är över 100 år gammal och vinner fortfarande gehör. Majoriteten av alla inflyttare till Kimito och Korpo kommer från de närliggande områdena. Över hälften av inflyttarna uppgav att deras tidigare hemort antingen varit en kommun i närregionen eller Åbo – området. Flyttrörelsen mellan Kimito och Korpo är däremot obetydlig, trots att båda kommunerna geografiskt är närbelägna. Det bör dock poängteras i inledningstycket att migrationsrörelsen till skärgårds-kommuner i allmänhet är, i jämförelse med utflyttningen, en ovanlighet. Befolkningsutvecklingen i skärgården har i huvudsak varit negativ sedan 1950 - talet (Vainio, 1981). 

Trots att majoriteten av inflyttarna härstammar från närliggande områden, framträder det likväl skillnader mellan Kimitoinflyttarnas och Korpoinflyttarnas tidigare boplatser.  Kimitoinflyttarna följer den huvudsaliga trenden i undersökningen medan Korpoinflyttarna avviker från flertalet. Största delen av Korpoinflyttarna är från närregionen – men en del av inflyttarna härstammar från områden som befinner sig utanför Region Åboland och Åbo – området. 

Tabell 6. Inflyttarnas boplats före inflyttningen (%)  
	                                               Inflyttare	
	                Alla 
             inflyttare  	             Kimito
	             Korpo	
Boplats före inflyttningen

Kimito
Korpo
Övriga Åbolands skärgård
Åbo – området 
Huvudstadsregionen 
Övriga Finland
Utomlands

N = 	   

                1
                1
              17
              36
              15
              23
                7

            147	  

               -
               2
             18
             39
             13
             23
               5

            111	   

               3
               -
             14
             28
             22
             22
             11
   
             36	

En av förklaringarna till varför det förekommer skillnader emellan inflyttarnas tidigare boplatser är modersmålet. Enligt denna undersökning migrerar de svenskspråkiga förhållandevis korta sträckor (se appendix). Var tredje av de svenskspråkiga inflyttarna uppger att deras tidigare boplats varit inom Åbolands Skärgård, medan motsvarande siffra bland de finskspråkiga är under tio procent. Att påstå att de finsktalande inflyttarna skulle migrera långa avstånd är inte hållbart, eftersom det redan konstaterades att majoriteten av inflyttarna migrerade förhållandevis korta sträckor. Men i jämförelse med de svenskspråkiga migrerar de finskspråkiga längre sträckor, exempelvis uppger hälften av de finskspråkiga Åbo som sin tidigare hemort, samtidigt som nästan var tredje inflyttarna migrerade till Kimito eller Korpo från övriga Finland.  

Majoriteten av inflyttarna är i förvarsarbete, antingen som egna företagare, förvärvsarbetande på heltid eller deltid och antalet inflyttare som är arbetslösa är ur ett nationellt perspektiv lågt. Men det intressanta som kan urskiljas ur sysselsättningsstatistiken för inflyttare är att antalet pensioneringar ökar kraftigt efter flytten till Kimito eller Korpo. Båda av undersöknings-kommunerna uppvisar samma utveckling. Av Korpoinflyttare uppger var tredje som huvudsaklig sysselsättning sjukpensionär eller pensionär, samtidigt som enbart var femte Korpoinflyttare uppger att de förvarsarbetade på heltid. Anmärkningsvärt är även att inflyttarna till Korpo är jämförelsevis aktiva företagare, nästan var tredje inflyttare uppger att de bedriver ett företag som sin huvudsakliga sysselsättning. 

Tabell 7. Inflyttarnas sysselsättning före och efter inflyttningen (%)  
	                                                   Inflyttare	
	            Alla inflyttare 	               Kimito 	               Korpo 	
	    Före
 inflyttningen	    Efter 
 inflyttningen	    Före
 inflyttningen	    Efter 
 inflyttningen	    Före
 inflyttningen	    Efter 
inflyttningen	
Huvudsaklig 
sysselsättning
Egen företagare
Förvärvsarbetande, heltid
Förvärvsarbetande, deltid
Studier
Inom militären/ tjänstgöring
Tjänsteledig/ föräldraledig
Arbetssökande
Sjukpensionär/
pensionär
Något annat

N = 	   
   
     12
     43
       3
       7
       4

       2
       6
     21

       2

    146	  

     15
     38
       6
       1
       2

       1
       6
     29

       2
   
    144	   
   
     11
     46
       4
       7
       4

       2
       6
     18

       2

    110 	   
   
     11
     43
       6
       1
       2

       2
       5
     28

       2
  
    108	
   
     17
     31
       3
       5
       5

       3
       5
     28

       3

     36   	 
  
     28
     19
       6
       -
       3

       -
       8
     33

       3

     36	

Eftersom de svenskspråkiga inflyttarna i jämförelse är yngre än de finskspråkiga, är följaktligen också antalet pensionärer eller sjukpensionärer mera återkommande bland de finsktalande inflyttarna (se appendix). Detta mönster upprepas både bland Kimito- och bland Korpo-inflyttarna. Således är den svensktalande inflyttarskaran i större utsträckning verksam inom arbetslivet än den finsktalande inflyttarskaran. 

Trots att en betydande del av inflyttarna, främst de finskspråkiga, uppger att de är pensionärer, är pensioneringen inte den huvudsakliga orsaken till att de valt att flytta till Kimito eller Korpo. Egentligen har pensioneringen en relativt liten betydelse i flyttningsskedet. 

Däremot har inflyttarnas behov av att byta bostadsmiljö en stor betydelse för avgörandet av ny bostadsort. Naturligtvis har varje individ en egen subjektiv uppfattning om hur deras ideala bostadsmiljö ser ut och därmed är det svårt att här ange hur den perfekta bostadsmiljön är konstruerad. Men vissa premisser kan göras utifrån undersökningsmaterialet. I den perfekta bostadsmiljön ingår enligt undersökningsmaterialet åtminstone närheten till skärgården eller landsbygden, behovet av att återvända till sin födelseort och närvaron av släkt och vänner. Följaktligen nämner inflyttarna som de främsta orsakerna till migreringen, naturen (skärgården eller landsbygden), samboförhållande eller äktenskap (bildandet av familj), samt behovet av att återvända till hemorten, till släkten och vännerna. Orsaker som i huvudsak utgör kärnan i den sociala kontexten. Också andra undersökningar av skärgårdsinflyttare understryker den sociala omgivningen. Ovaska poängterar nämligen i sin studie att inflyttarna värdesätter bostadsmiljön och familjens välbefinnande väldigt högt. 

Tabell 8. Inflyttarnas orsaker till inflyttningen (%)*  
	                                               Inflyttare	
	                Alla 
             inflyttare  	             Kimito
	             Korpo	
Orsaker till inflyttningen 
Arbetslös och fick jobb
Bytte arbete
Påbörjade/avslutade studier
Ville byta bostadsmiljö
Medföljande (t.ex. partner fick arbete)
Ville flytta närmare släkt och vänner
Ville återvända till hemorten
Pensionering
Flyttade ihop/isär
Fritidsaktiviteter 
Kommunalservice
Skattesatsen
Naturen (skärgården)
Miljö/kultur
Tvåspråkighet
IT-förutsättningar
Distansarbete 
(arbetsgivaren på annan ort)
Attraktiva/förmånliga tomter/lämpligt hus

N = 	      
   
                3
              11
                6

              40
              10

              24

              22

                9
              20
                9
                6
                -
              39
              12
              12
                1
                3

              11

             148	  

                4
              11
                6

              38
              11

              25

              23

                9
              23
              11
                5
                -
              32
              12
                9
                1
                2

              14

             111	   
   
                -
              11
                5

              46
                5

              27

              19

                8
              14
                3
              11
                -
              60
              14
              19
                3
                5

                3

              37	
* respondenterna uppgavs att besvara flera alternativ, således kan inte 100 procentnivån tillämpas  

Speciellt bland de svenskspråkiga inflyttarna understryks betydelsen av den sociala omgivningen vid flyttningsskedet (se appendix). De svenskspråkiga inflyttarna uppger som sina främsta orsaker till inflyttningen, förutom byte av bostadsmiljö och naturen, behovet av att flytta närmare släkt och vänner, hemlängtan samt familjebildning. Även de finskspråkiga inflyttarna betonar släktens och vännernas betydelse vid migrationen, men det avgörande för de finskspråkiga är att de upplever att genom att byta bostadsmiljö har de möjlighet att komma närmare naturen (skärgården/landsbygden). De finskspråkiga har inte en lika stor social beröringsyta med Kimito eller Korpo, främst beroende på att en förhållandevis stor andel av de finskspråkiga migranterna inte härstammar från de närliggande områdena. 

Även glesbygdsverket i Sverige understryker delvis vikten av den sociala omgivningens betydelse vid migrationen till landsbygden. Glesbygdsverket uppger fyra klara motiv till varför människor flyttar ut till landsbygden (Sveriges utbildningsradio, 2004). Glesbygdsverkets antaganden baserar sig en studie av 184 kommuner, med undantag av storstäder. Det första motivet relaterar till att inflyttarna vill ha livskvalitet, lugn och en förändrad boendemiljö, dvs. inflyttarna är trött på jäkt och stress. För det andra vill inflyttarna ha utrymme för verksamheter, att t.ex. ha tillgång till en verkstad där man kan vara avskild och inte störas av omgivningen. För det tredje poängteras inflyttarnas hemlängtan vid flyttningsbeslutet, det finns en tradition att människor drar sig hemåt. Det fjärde och sista motivet tar upp det faktumet att boendet är billigare på landsbygden. Husen är relativt sett billiga, man får mer boende för pengarna. Men samtidigt får man ökade levnadsomkostnader i andra avseenden. 

Orsaken till poängterandet av den sociala kontexten vid analyseringen av migrationsrörelser, är att i dagens migrationsforskning är det allmänt vedertaget att information och informations-spridning har en stor betydelse för flyttningsbeteendet (Nyman – Kurkiala, 1999). De sociala kontakternas och informationsspridningen betydelse för migrationen är stor. Jan Wallander fann i en intervjuundersökning rörande landsbygdsbefolkningens migrationsrörelser att en av de viktigaste flyttningsorsakerna var påverkan från andra (Nyman – Kurkiala, 1999). De sociala interaktionernas betydelse framkom särskilt i valet av flyttningsmål. Att det föreligger ett tydligt samband mellan socialt nätverk och val av destinationskommun i Sverige påvisar Stjernström i sin studie av de sociala nätverkens betydelse för val av bostadsort vid intern migration (Nyman – Kurkiala, 1999). 

Att påstå att enbart behovet av att byta bostadsmiljö, med tillhörande sociala premisser, skulle ha betydelse i avgörandet av det nya flyttningsmålet är inte helt hållbart. Migrationsprocessen omfattar flera olika beslut som oftast måste göras kollektivt och därmed är det ofta svårt att avgöra exakt vilken orsak som resulterade i att man slutligen flyttade. Många av inflyttarna kan inte ens själv säga varför de egentligen flyttade (Virtanen, 1991). 

Huvuddelen av inflyttarna har någon form av anknytning till Kimito eller Korpo före inflyttningen, t.ex. är Kimito eller Korpo tidigare hemkommun, man har släkt eller vänner som bor där från tidigare eller har man ett fritidsställe i undersökningskommunerna. Enbart var tredje inflyttare uppger att de inte har någon anknytning. Således har en stor del av inflyttarna redan före dem bestämt sig att flytta en social beröringsyta till orten. Därmed kan man även i denna studie anta att har de sociala kontakterna har en betydelse vid migrationen och val av bostadsort. 

Framför allt är det de svenskspråkiga inflyttarna som har anknytningar till undersöknings-kommunerna före migrationen (se appendix). Enbart var tionde av de svenskspråkiga inflyttarna uppgav att de saknade en anknytning till Kimito eller Korpo före inflytningen. Motsvarande antal bland de finskspråkiga är betydligt högre: nästan hälften (46 %) uppger att de inte har en anknytning till undersökningskommunerna före inflyttningen. Orsaken till variationerna kan i en viss grad förklaras av att de finskspråkiga migrerar, i jämförelse, längre avstånd, och följaktligen saknar den sociala beröringsytan med kommande bostadsort. För de finskspråkiga som saknar den sociala beröringsytan före inflyttningen betonas istället vikten av naturen och omgivningen vid flyttningsögonblicket. Även faktumet att de finskspråkiga inflyttarna är äldre, och i vissa fall närmar sig pensionsåldern bör understrykas vid analyserandet av flyttningsmotiven. Men trots att det förekommer stora variationer mellan de olika språkgrupperna, har ändå majoriteten av både de finsk- och svenskspråkiga grupperna en social beröringsyta före migrationen.  

Tabell 9. Inflyttarnas anknytningar till Kimito/Korpo före inflyttningen (%)* 
	                                               Inflyttare	
	               Alla 
            inflyttare  	             Kimito
	             Korpo	
Anknytningar till Kimito eller Korpo 
Tidigare hemkommun
Släkt/vänner som bor i Kimito eller Korpo 
Fritidsboende sedan tidigare
Ingen anknytning
Annan anknytning
 
N = 	      
              
              29
              41

              24

              30
                5
       
             147	  

              31
              47

              19

              30
                2

             111	   
   
              28
              25

              39

              31
                5

              36	
* respondenterna uppgavs att besvara flera alternativ, således kan inte 100 procentnivån tillämpas  

Vid sidan av den sociala kontexten konstaterades även att informationsspridningen har en avgörande betydelse för migrationen, således bör även denna aspekt undersökas. Eftersom de flesta av inflyttarna redan innan inflyttningen hade en social beröringsyta med Kimito eller med Korpo, anser de sig ha tillräcklig information om den kommande hemkommunen och därmed bedömer majoriteten av inflyttarna att de inte är i behov av ytterligare information. Men de av inflyttarna som anser sig behöva information om den kommande boplatsen förlitar sig i huvudsak på släkt och vänner. Förhållandevis få av inflyttarna använder de allmänna informationskanalerna till hjälp. Informationsspridningen sker således i förhållandevis stor utsträckning via de sociala nätverken. Enbart ett fåtal av inflyttarna uppgav att de använt sig av Internet, dagstidningar, broschyrer eller av annonser som informationskälla. Relativt många hade dock gjort ett besök i kommunen innan de beslöt sig för att flytta till Kimito eller Korpo.  

Mot den bakgrunden av att de finskspråkiga inflyttarna migrerar längre sträckor och att nästan hälften saknar en social beröringsyta med undersökningskommunerna före inflyttningen, ter det sig naturligt att det främst är de finskspråkiga som är i behov av information. Av de finskspråkiga inflyttarna uppger enbart 43 % att de inte var i behov av information, samtidigt som tre av fyra av de svenskspråkiga var av motsvarande åsikt (se appendix). Informationskällorna som de finskspråkiga inflyttarna förlitade sig på var i första hand släkt och vänner, men de hade även gjort ett besök i den kommande hemkommunen. Följaktligen sker också informationsbytet bland de finskspråkiga genom de sociala nätverken. 

Tabell 10. Inflyttarnas informationskälla före inflyttningen (%)*   
	                                               Inflyttare	
	               Alla 
            inflyttare  	             Kimito
	             Korpo	
Informationskälla före inflyttningen 
Var inte i behov av information
Släkt och vänner
Internet (kommunens hemsida) 
Dagstidningar
Broschyrer
Annonser
Besök i kommunen
Annan källa

N = 	      
              
              57

              18
                5

                8
                3
                4
              21
                5

             147       	  

              58

              17
                5

                7
                3
                4
              23
                4

             111	   
   
              56

              22
                3

                8
                6
                6
              17
              11

              36	
* respondenterna uppgavs att besvara flera alternativ, således kan inte 100 procentnivån tillämpas  

Undersökningsmaterialet har hittills antytt att de främsta orsakerna till inflyttningen varit sociala och inte ekonomiska. Den sociala kontexten har diskuterats och undersökningsmaterialet påvisar att det finns underlag för att påstå att inflyttningsorsakerna i hög grad är sociala. De ekonomiska motiven till inflyttningen får inte samma stöd i undersökningsmaterialet. Få inflyttare upplever nämligen att deras främsta orsaker till inflyttningen varit ekonomiska, möjligen med undantag av Kimitoinflyttarna som i viss grad poängterar fördelarna med lämpligt boende till ett rimligt pris. Men i allmänhet är det enbart ett fåtal av inflyttarna som uppger att de flyttat till Kimito eller Korpo pga. att de varit arbetslösa och fått ett arbete, att skattesatsen i kommunen varit en bidragande orsak till inflyttningen eller att de i stor utsträckning skulle ha bytt arbete i samband med inflyttningen. Kännetecknande för små skärgårds- eller landsbygdskommuner är att de inte kan konkurrera med de större kommunerna gällande arbetstillfällen. Följaktligen kan man utgå ifrån att de sociala aspekterna överväger de ekonomiska vid analyserade av orsakerna till inflyttningen till Kimito och Korpo. 

Inflyttarna ombads även ta ställning till livet och boendet i den kommande hemorten och uppge vilka förväntningar de hade inför flytten och om dessa förväntningar hade infriats efter inflyttningen. Inflyttarna kommenterade det sociala livet, kulturutbudet, fritidsaktiviteterna, bostad/ boendemiljön, miljön, det offentliga och privata serviceutbudet, den personliga tryggheten och slutligen även familjeekonomin (se appendix). Ur inflyttarnas ställningsstaganden framträder vissa mönster, som kan hjälpa oss att bättre förstå inflyttarnas ageranden vid migrationen till Kimito eller Korpo. 

Inledningsvis kan man konstatera att inflyttarna hade höga förväntningar på bostad/boendemiljö, miljön och den personliga tryggheten innan migrationen till Kimito eller Korpo, och tydligen har dessa förväntningar också infrias efter migrationen. Däremot uppfattas det sociala livet och kulturutbudet (speciellt av Korpo-inflyttarna), i jämförelse som en besvikelse, även det offentliga och privata serviceutbudet upplevs i någon mån av inflyttarna som en besvikelse. Visserligen hade inflyttarna inte särdeles höga förväntningar innan migrationen men verkligheten har av allt att döma också varit sämre än vad inflyttarna hade förväntat sig. Men situationen är den omvända om man betraktar fritidsaktiviteterna (speciellt bland Kimito-inflyttarna) och familjeekonomin, där inflyttarna hade förhållandevis neutrala inställningar innan inflyttningen, och där verkligheten visat sig vara i någon mån positivare än förväntningarna. 

Om man däremot adderar modersmålet till analysen av inflyttarnas förväntningar innan migrationen och infriandet av förväntningar efter migrationen uppstår intressanta konstellationer. De finskspråkiga inflyttarna förhåller sig jämförelsevis positiva till bostad/boendemiljön och miljön, samtidigt som de är förhållandevis missnöjda, efter migrationen, med det sociala livet, kulturutbudet och fritidsaktiviteterna i undersökningskommunerna. De svenskspråkiga inflyttarna uppvisar inget direkt missnöje, vare sig före eller efter migrationen. Exempelvis har de svenskspråkiga i allmänhet förhållandevis neutrala förväntningar innan migrationen på åtminstone det sociala livet och på fritidsaktiviteterna, och där det i verkligheten visar sig vara att det sociala livet och fritidsaktiviteterna är i någon mån positivare än förväntningarna. 

Skillnaden mellan modersmålsgrupperna kan delvis förklaras utav det faktum att de svenskspråkiga hade ett bredare socialt nätverk innan inflyttningen och de svenskspråkig poängterade även i högre grad vikten av de sociala orsakerna till flytten, medan de finskspråkiga poängterade behovet av att byta bostadsmiljö och att komma närmare naturen. Behovet av att byta bostadsmiljö och komma närmare naturen förklarar även varför de finskspråkiga inflyttarna har såpass höga förväntningar på bostad/boendemiljö och miljön. Således kan man konstatera att de svenskspråkiga inflyttarna styrs i högre grad av den sociala kontexten, medan de finskspråkiga förlitar sig mera på de yttre omständigheterna vid inflyttningen. 

Även om det förekommer olikheter mellan de svensk- och finskspråkiga inflyttargrupperna är majoriteten av dem nöjda med sitt beslut att flytta in till Kimito eller Korpo (se appendix). Också om t.ex. de finskspråkiga inflyttarna var delvis missnöjda med det sociala livet och kulturutbudet i undersökningskommunerna. Tre av fyra av alla inflyttare uppger att de är nöjda eller mycket nöjda med Kimito eller Korpo som bostadsort. 

Tabell 11. Hur nöjda inflyttarna är med Kimito/Korpo (%) 
	                                               Inflyttare	
	               Alla 
            inflyttare  	             Kimito
	             Korpo	
Hur nöjda inflyttarna är med Kimito/Korpo som bostadsort 
Mycket missnöjd eller missnöjd
Varken nöjd eller missnöjd
Nöjd eller mycket nöjd

N = 	      

                6 

              19
              75

             146	  

                4

              20
              76  

              111  	   

              12

              14
              74

              37	

Eftersom inflyttarna generellt är tillfredsställda med Kimito eller Korpo som hemkommun, är det följaktligen få av inflyttarna som har planer på att flytta bort.  Merparten av inflyttarna uppger nämligen att de tror på att de kommer att bo kvar i Kimito eller Korpo under de närmaste fem åren. De som uppger att de inte kommer att bo kvar är förhållandevis få. Emellertid ställer sig en ansenlig del av Korpoinflyttarna, främst de finskspråkiga, tveksamma till alternativet att bo kvar i Korpo under de närmaste fem åren. (se appendix). Detta kan dels förklaras utav att de finskspråkiga inflyttarna som migrerar till Korpo är förhållandevis ålderstigna, och en del ifrågasätter om det är överhuvudtaget vid liv om fem år.  Dels är antalet finskspråkiga inflyttare till Korpo enbart 16 till antalet, vilket också snedvrider procenttalet.  

Tabell 12. Inflyttarnas tro på en framtid i Kimito/Korpo (%)
	                                               Inflyttare	
	               Alla 
            inflyttare  	             Kimito
	             Korpo	
Tror på att bo kvar i Kimito/Korpo under de närmaste fem åren 
Ja
Tveksamt
Nej
Nej – har redan flyttat bort

N = 	      

              77
              16
                5
                2  

             148      	  

              83
              11
                5
                1

             111	   

              60
              32
                5
                3

              37	

Flertalet av både den svensk- och finskspråkiga inflyttargruppen har planer på att stanna kvar i såväl Kimito som Korpo under de närmaste fem åren (se appendix). Således har modersmålet ingen avgörande betydelse för inflyttarnas framtida planer. Också om de finskspråkiga inflyttarna är mer tveksamma än de svenskspråkiga till en framtid i Kimito eller i Korpo. 

Migrationsrörelsen från Kimito och Korpo

I dagens välfärdssamhälle pågår parallella flyttströmmar. Ungdomar flyttar till stora städer, de är för övrigt de mest flyttbenägna överhuvudtaget, samtidigt som många medelåldersföräldrar föredrar landsbygden som bostadsort (Sveriges utbildningsradio, 2004). Att utflyttarna från Kimito och Korpo i merpart är unga och att inflyttarna i huvudsak utgörs av äldre personer har redan konstaterats, men frågan är om Ravensteins teori om att de flesta migrerar korta sträckor håller även sträck för utflyttarmålgruppen.   

De personer som flyttar till Kimito eller Korpo flyttar i huvudsak dit från det närliggande området, dvs. Åbolands skärgård eller Åbo – området. Att det pågår en motsatt flyttström bekräftas av utflyttarstatistiken. Merparten av utflyttarna flyttar till de närbelägna områdena, såldes håller även Ravensteins teori sträck för utflyttarmålgruppen. Vid en jämförelse med inflyttargruppen är utflyttarnas kommande hemort i ännu högre grad koncentrerad till de närbelägna områdena, Åbolands skärgård och Åbo – området. 

Tabell 13. Utflyttarnas boplats efter utflyttningen (%)  
	                                                    Utflyttare	
	                Alla 
            utflyttare  	             Kimito
	             Korpo	
Boplats efter utflyttningen
Åbolands skärgård
Åbo – området 
Huvudstadsregionen 
Övriga Finland
Utomlands

N = 	   
   
              30
              38
                9
              20
                3

             125	  

              31
              36
                8
              21
                4

              91	   
   
                 30
              41
              11
              18
                -

              44	

Både de svensk- och finskspråkiga utflyttarna uppvisar förhållandevis likartade tendenser, dvs. majoriteten flyttar förhållandevis korta sträckor (se appendix). De svenskspråkiga utflyttarna föredrar att i högre grad flytta inom Åbolands Skärgård, medan nästan hälften av de finskspråkiga utflyttarna migrerar till Åbo. De finskspråkiga är i jämförelse också mer benägna att flytta längre sträckor, t.ex. uppger nästan 40 procent att de migrerat till områden utan Åbolands Skärgård eller Åbo. 

I jämförelse med inflyttarna är utflyttarna i lägre grad verksamma i arbetslivet, både före och efter utflyttningen. Den huvudsakliga orsaken till den lägre sysselsättningsgraden är att en stor del av utflyttarna uppger studier som den huvudsakliga sysselsättningen. Om inflyttargruppen bestod av en förhållandevis stor grupp pensionärer, består utflyttargruppen av en förhållandevis stor grupp studerande. Emellertid hade nästan var femte Kimitoutflyttare uppgett pensionering som huvudsaklig sysselsättning efter utflyttningen samtidigt som var femte Korpoutflyttare uppgav att de både före och efter utflyttningen arbetade i försvaret. Därmed är sysselsättningsstrukturen för utflyttargruppen mera heterogen i förhållande till sysselsättningsstrukturen för inflyttargruppen. 

Tabell 14. Utflyttarnas sysselsättning före och efter utflyttningen (%)  
	                                                     Utflyttare	
	            Alla utflyttare 	              Kimito 	              Korpo 	
	    Före
 utflyttningen	    Efter 
 utflyttningen	    Före
 utflyttningen	    Efter 
 utflyttningen	    Före
 utflyttningen	    Efter 
utflyttningen	
Huvudsaklig 
sysselsättning
Egen företagare
Förvärvsarbetande, heltid
Förvärvsarbetande, deltid
Studier
Inom militären/ tjänstgöring
Tjänsteledig/ föräldraledig
Arbetssökande
Sjukpensionär/
pensionär
Något annat

N = 	   
   
       9
     33
       6
     27
       6

       1
       6
     12

       1

     133	  

       7
     40
       4
     24
       6

       2
       1
     16

       -

    135	   
   
     11
     36
       4
     26
       -

       1
       8
     14

       -

     90	   
   
     11
     45
       4
     20
       -

       2
       1
     17

       -

     92	
   
       5
     28
       9
     30
     19

       -
       -
       7

       2

      43 	 
  
       -
     30
       5
     32
     19

       2
       -
     12

       -

     43	

Att de finskspråkiga utflyttarna är äldre än de svenskspråkiga, understryks vid analyserandet av utflyttarnas huvudsakliga sysselsättning. Den finskspråkiga gruppen uppvisar både före och efter utflyttningen, i jämförelse, en lägre verksamhetsgrad inom arbetslivet (se appendix). Den huvudsakliga orsaken är att antalet pensionerade utflyttare, både före och efter utflyttningen, är betydligt högre bland de finskspråkiga än bland de svenskspråkiga. Samtidigt är antalet studerande bland de svenskspråkiga utflyttarna högre, både före och efter utflyttningen.   

Behovet av att byta bostadsmiljö är en av de pådrivande orsakerna till varför människor i Kimito eller Korpo vill flytta bort. Samma anledning för också människor till Kimito och Korpo, men då poängteras starkt de sociala banden, dvs. behovet av att flytta tillbaka till hemorten, till vännerna och släkten. Den sociala omgivningen understryks.  

Utflyttarnas behov av att byta bostadsmiljö relaterar snarare till brister i den fysiska omgivningen i Kimito och speciellt i Korpo. Avsaknaden av studiemöjligheter på orten, samt de långa geografiska avstånden till tillväxtcentra nämndes av utflyttarna som de mest allmänna orsakerna till utflyttningen. Även bristen av fritidssysselsättningar poängterades vid utflyttningen. Den sociala kontexten, dvs. behovet av att flytta samman, flytta närmare släkten och vännerna poängteras inte i lika stor utsträckning bland utflyttarna som i jämförelse med inflyttarna. De främsta orsakerna till utflyttningen hittas istället i den fysiska omgivningen. Detta skall dock inte förknippas med att utflyttarna inte överhuvudtaget skulle beröras av den sociala kontexten vid flyttningstillfället, de gör det, om än i mindre grad än inflyttarna. 

De ekonomiska incitamenten till att flytta från Kimito eller Korpo förefaller att i viss mån ha större betydelse för utflyttarna än inflyttarna. Ett visst antal av utflyttare nämner i och med att de bytit arbete också varit tvungen att migrera. Dessutom har en del av Kimitoutflyttarna upplevt att den lokala bostadsmarkanden varit för kostsam. 

Tabell 15. Utflyttarnas orsaker till utflyttningen (%)*  
	                                               Utflyttare	
	               Alla 
             utflyttare  	             Kimito
	             Korpo	
Orsaker till utflyttningen 
Arbetslös och fick jobb
Bytte arbete
Påbörjade/avslutade studier
Ville byta bostadsmiljö
Medföljande (t.ex. partner fick arbete)
Ville flytta närmare släkt och vänner
Ville återvända till hemorten
Pensionering
Flyttade ihop/isär
Fritidsaktiviteter 
Kommunalservice
Skatteöret
Omgivningen (långa geografiska avstånd)
Miljö/kultur
Tvåspråkighet
IT-förutsättningar
Oattraktiva/dyra tomter/ inga lämpliga hus

N = 	      
   
                4
              15
              29

              25
              12  

              15

              15

                6
              15
              15
                9
                7
              21

              10
                8
                1
                8

             136	  

                7
              15
              26

              26
              10

              15

              18

                4
              17
              13
                5
                5
              16

                8
              11
                0
              12

              92	   
   
                -
              14
              36

              23
              16

              14

                7

                9
              11
              21
              14
                9
              30

              16
                2
                2
                -

              44	
* respondenterna uppgavs att besvara flera alternativ, således kan inte 100 procentnivån tillämpas  

Då man analyserar om modersmålet har någon betydelse vid orsakerna till utflyttningen bör man inledningsvis diskutera ålderstrukturen mellan in- och utflyttarna. Åldern, är som bekant en av de avgörande faktorerna för migrationsformen, dvs. migrerar man individuellt eller kollektivt.  Orsakerna till migrationen, vare det rör sig om en migration till eller från undersöknings-kommunerna, styrs i hög grad av om man flyttar kollektivt eller individuellt. 

Som det redan konstateras, är utflyttarna i allmänhet yngre än inflyttarna, och de svenskspråkiga är yngre än de finskspråkiga migranterna. Följaktligen uppger en större del av de svenskspråkiga utflyttarna påbörjandet av studier som en orsak till utflyttningen (se appendix). Också de långa geografiska avstånden bidrar till att de förhållandevis unga svenskspråkiga utflyttarna bestämmer sig för att migrera. Noterbart är även att av de svenskspråkiga Kimito-utflyttarna uppger en förhållandevis stor andel (22 %) att den lokala arbetsmarknaden varit för kostsam, eller inte funnit några attraktiva tomter eller lämplig hus, och därmed migrerat till någon annan ort. Således kan man utifrån detta påstå att de svenskspråkiga utflyttarna flyttar i högre grad än de finskspråkiga, pga. bristerna i den fysiska omgivningen i Kimito och i Korpo. 

De finskspråkiga styrs däremot, i större grad av den sociala omgivningen vid migrationen bort från undersökningskommunerna. Differensen till de svenskspråkiga är inte särdeles stor, men skönjbar för att kunna urskilja ett mönster (se appendix).  Det är främst de finskspråkiga Kimito-utflyttarna som uppger att de flyttar pga. att de vill flytta närmare släkt och vänner, och att de även i någon mån flyttar tillbaka till hemorten, samt flyttar ihop eller möjligen isär. 

Med utgångspunkt i detta kan man göra vissa påstående att åldern, förutom att den har en avgörande betydelse för migrationsformen, även har en viss betydelse för om orsakerna till utflyttningen är ekonomiskt/fysiskt eller socialt betingande. Tillspetsat kan man uttala sig att de yngre utflyttarna betonar generellt de ekonomiska/fysiska orsakerna medan de äldre utflyttarna betonar de sociala. Om man tar med inflyttarna i analysen för man ytterligare bekräftelse till påståendets hållbarhet. Inflyttarna, som bekant är äldre än utflyttarna, poängterar i jämförelse till utflyttarna i högre grad den sociala kontexten medan utflyttarmålgruppen som i huvudsak består av unga personer betonar bristerna i den fysiska omgivningen och även i någon mån orsaker som är förknippade med ekonomi. 

Av utflyttarna har majoriteten en social kontaktyta med den nuvarande bostadsorten innan utflyttningen från Kimito och Korpo. Således understryks även bland utflyttarna de sociala anknytningarna vid val av kommande boplats. Speciellt stark social samhörighet med den nuvarande bostadsorten kan återfinnas bland Kimitoutflyttarna. Av utflyttarna är det ca var tredje som uppger att de inte hade någon anknytning till den nuvarande bostadsorten innan utflyttningen. Framför allt är den sociala samhörigheten till den nuvarande bostadsorten förhållandevis liten bland Korpoutflyttarna. Detta har sin naturliga anledning i att majoriteten av utflyttarna i Korpo är jämförelsevis unga människor, som i stor utsträckning uppger att de påbörjade studierna är den främsta orsaken till utflyttningen. Unga personer som i förhållandevis hög grad påverkas vid flyttningen av de fysiska och i någon mån av de ekonomiska bristerna i undersökningskommunerna.  

Tabell 16. Utflyttarnas anknytningar till nuvarande bostadsort innan utflyttningen (% )* 
	                                                   Utflyttare	
	               Alla 
            utflyttare  	             Kimito
	             Korpo	
Anknytningar till nuvarande bostadsort
Tidigare hemkommun
Släkt eller vänner 
Fritidsboende sedan tidigare
Ingen anknytning
Annan anknytning
 
N = 	      
              
              35
              36
                5

              35
              14
               
             133	  

              40
              37
                7

              29
              17

              89	   
   
              23
              32
                -

              48
                7

              44	
* respondenterna uppgavs att besvara flera alternativ, således kan inte 100 procentnivån tillämpas  

Eftersom utflyttarna migrerar förhållandevis korta avstånd, ter det sig förhållandevis naturligt att antalet svenskspråkiga som innan utflyttningen saknar anknytning till nuvarande bostadsort i jämförelse är färre än motsvarande antal som kan återfinnas bland de finskspråkiga utflyttarna (se appendix). Detta mönster upprepas både i Kimito och i Korpo. 

Även utflyttarna ombads ta ställning till livet och boendet i den nuvarande hemorten och uppge vilka förväntningar de hade innan utflyttningen på den kommande hemorten och uppge vad som blev bättre och vad sämre i jämförelse till undersökningskommunerna. Också ur utflyttarnas kommentarer kan man härleda vissa mönster, som bistår oss vid analyserandet av migrationen från Kimito och Korpo.

Utflyttarna hade väldigt höga förväntningar på den nuvarande bostadsorten innan migrationen från Kimito och Korpo. Majoriteten av utflyttarna förväntade sig att det sociala livet, kulturutbudet, fritidsaktiviteterna, bostaden/boendemiljön, miljön, det offentliga och privata serviceutbudet, den personliga tryggheten och i en viss mån även familjeekonomin skulle bli bättre eller mycket bättre efter migrationen från Kimito eller Korpo (se appendix). Till största del förverkligas också utflyttarnas höga förväntningar. Enbart vid utflyttarnas kommentarer om miljön, den personliga tryggheten och till en viss del även vid familjeekonomin kan man urskilja en viss besvikelse, i alla fall om man jämför med de höga förväntningarna. 

Inkluderandet av modersmålet till analysen resulterar i intressanta konstellationer. De finsk-språkiga utflyttarna upplever, i väldigt hög grad och i jämförelse med de svenskspråkiga, att det sociala livet, kulturutbudet, fritidsaktiviteterna och det offentliga samt det privata serviceutbudet blev betydligt bättre efter flytten till den nuvarande bostadsorten. Om man adderar de finskspråkiga inflyttarnas motsvarande uppfattningar till analysen, som var förhållandevis negativa, kan man hävda att både de finskspråkiga in- och utflyttarna är förhållandevis missnöjda med det sociala livet, kulturutbudet och fritidsaktiviteterna i Kimito och i Korpo. 

Man bör poängtera är också att en viss andel (var fjärde) av de finskspråkiga samt av de svenskspråkiga utflyttarna (var femte) är missnöjda med miljön i den nuvarande bostadsorten. Följaktligen uppskattar utflyttarna miljön i Kimito och i Korpo. Miljön eller landsbygden/ skärgården var också, framför allt, enligt de finskspråkiga inflyttarna en av de pådrivande orsakerna till migrationen till undersökningskommunerna. Mot denna bakgrund kan man i en viss grad hävda att speciellt de finskspråkiga utflyttarna uppvisar förhållandevis samma beteende som de finskspråkiga inflyttarna. De svenskspråkiga utflyttarna upplever däremot i jämförelse med de finskspråkiga att speciellt den personliga tryggheten och familjeekonomin blivit bättre eller mycket bättre efter migrationen. Även de finskspråkiga utflyttarna hade höga förväntningar på båda den personliga tryggheten och familjeekonomin, men förväntningarna har inte förverkligats i lika hög grad.  

Merparten av både in- och utflyttarna är nöjda eller mycket nöjda med sin nuvarande bostadsort. Utflyttarmålgruppen förefaller i en viss mån vara mer belåtna med sin nuvarande hemort än inflyttarmålgruppen. Också majoriteten av både de finsk- och svenskspråkiga utflyttarna uppvisar stor belåtenhet med sin nuvarande bostadsort. 

Tabell 17. Utflyttarnas belåtenhet med nuvarande bostadsort (%) 
	                                                    Utflyttare	
	               Alla 
            utflyttare  	             Kimito
	             Korpo	
Belåtenhet med nuvarande bostadsort
Mycket missnöjd eller missnöjd
Varken nöjd eller missnöjd
Nöjd eller mycket nöjd

N = 	      
    
                6

              16
              78

             134 	  
          
                9

              14
              77

              91	   
              
                -

              19
              81

              43 	

Merparten av utflyttarna har för avsikt att stanna på den nuvarande orten, åtminstone den närmaste tiden. Att unga människor är mer flyttbenägna än äldre människor understryks även i denna undersökning, eftersom ca 40 procent av utflyttarna (förhållandevis unga personer) förhåller sig tveksamma eller tror att de kommer att byta bostadsort inom den närmaste fem åren. Bland inflyttarna hade var femte planer på att flytta bort från Kimito eller Korpo under de närmaste fem åren.  

Tabell 18. Utflyttarnas uppfattning om nuvarande bostadsort även är densamma om fem år (%)           
	                                                     Utflyttare	
	               Alla 
            utflyttare  	             Kimito
	             Korpo	
Tro på att nuvarande bostadsorten även är densamma om fem år 
Ja
Tveksamt
Nej
Nej – har redan flyttat bort

N = 	      

              58
              25
              15
                2

             134	  

              62
              23
              14
                1

              91	   

              51
              30
              17
                2

              43	

Mot bakgrunden av att de flesta utflyttare uppger sig stanna kvar på den nuvarande bostadsorten, förekommer det ej heller några större variationer mellan de olika språkgrupperna i undersökningen. Således uppger merparten av både de svensk- och finskspråkiga utflyttarna att de tror att den nuvarande bostadsorten även är densamma om fem år (se appendix). Emellertid framträder vissa avvikelser mellan språkgrupperna, t.ex. uppger enbart en minoritet (42 %) av de svenskspråkiga Korpo- utvandrarna att de har för avsikt att stanna kvar på den nuvarande bostadsorten. Dels beror detta på att de svenskspråkiga Korpo – utflyttarna är förhållandevis unga, som tenderar att migrera jämförelsevis ofta. Dels bör man också ta i betraktandet att antalet svenskspråkiga personer som flyttat från Korpo är relativt få, och detta kan i vissa fall resultera i en snedvridning av procentfördelningen. 

De två målgrupperna i undersökningen befinner sig i olika livssituationer. Inflyttaren är med största sannolikhet en person med familj. Personen värdesätter den sociala kontexten högt, vilket också understryks i flyttningsmotiven till skärgården. Utflyttaren, är emellertid en förhållandevis ung person, vars intressesfär består av införskaffandet av livserfarenhet och utbildning. Den sociala kontakten är viktig, men också de ekonomiska incitamenten har i en viss mån betydelse. Bristerna i den fysiska omgivningen tvingar den unga utflyttaren att lämna sin hemkommun för att förverkliga sig själv. Därmed ställer också majoriteten av utflyttarmålgruppen sig kritisk till frågan om de har för avsikt att flytta tillbaka till Kimito eller Korpo. 

Tabell 19. Har utflyttarna för avsikt att flytta tillbaka till Kimito eller Korpo? (%)  
	                                                    Utflyttare	
	               Alla 
            utflyttare  	             Kimito
	             Korpo	
Avsikt att flytta tillbaka till Kimito eller Korpo
Ja
Nej

N = 	      

              42
              58

             129	  

              43
              57

              88	   

              39
              61

              41	

Omvänt kan man även tolka resultaten ur en annan synvinkel. Också om majoriteten intar en negativ inställning till att flytta tillbaka till Kimito eller Korpo, intar en tämligen stor andel av utflyttarna positiv inställning till att återvända till antingen Kimito eller Korpo.  

De mest sannolika att återvända till undersökningskommunerna är de svenskspråkiga utflyttarna (se appendix). Både de svenskspråkiga utflyttarna från Kimito (51 %) och Korpo (46 %) förhåller sig relativt positiva till en återvändo. De finskspråkiga utflyttarna uppvisar inte samma entusiasm, enbart ca var tredje kunde tänka sig att flytta tillbaka till Kimito eller Korpo. En tänkbar förklaring till att de svenskspråkiga är mer intresserade att återvända kan hittas i orsakerna till migrationen till landsbygden eller skärgården, där betydelsen av den sociala kontexten underströks. De svenskspråkiga inflyttarna har i jämförelse ett bredare socialt nätverk till de berörda kommunerna, dels pga. att de migrerar förhållandevis korta avstånd och dels pga. av att många upplever Kimito och Korpo som sin tidigare hemkommun. Dessutom har även åldern en viss betydelse, de svenskspråkiga var som bekant yngre medan de finskspråkiga var äldre. Vikten av åldern återspeglas även i de kommentarer som utflyttarna givit till frågan om de kunde tänka sig att återvända till Kimito eller Korpo. Exempelvis citatet från en utflyttare understryker betydelsen av åldern: ” inte kanske ännu, men sen när man har barn skulle det vara trevligt att bo på landet, men man måste i alla fall ha ett jobb”. Citatet för oss också in på kanske det största hindret till en återvändo, nämligen avsaknaden av arbetstillfällen. Förhållandevis många av utflyttarna anser i sina kommentarer att bristen på arbetstillfällen är en av de avgörande faktorerna till att de väljer att inte flytta tillbaka till Kimito eller Korpo. Således är modersmålet inte den avgörande faktorn till varför vissa kan och andra inte kan tänka sig att återvända, utan orsakerna till en återvändo är med stor sannolikhet en kombination av tidigare anknytningar till kommunen, livssituation migranten befinner sig i och möjligheten till ett arbete.  

Sammanfattande diskussion 

Tyngdpunkten i framställningen av forskningsresultaten har legat på fastställandet av orsakerna till varför människor migrerar. Utgångspunkten för att förklara migration har varit att hitta vissa återkommande mönster. Dessa mönster som redan kunde bevittnas på 1800–talet. Att skillnader mellan ekonomisk och social art mellan olika områden åstadkommer flyttningsströmmar har allmänt bekräftats av migrationsforskare (Nyman – Kurkiala, 1999). Individen förväntas handla rationellt och ta ett flyttningsbeslut utifrån dessa premisser. Men människan agerar inte alltid rationellt utan agerar stundvis irrationellt. Enbart olikheter av ekonomisk och social art kan inte förklara hela migrationsförloppet. 

Människor förefaller migrera kollektivt, inte individuellt. Detta framhävs också till en viss grad i denna undersökning. När människor migrerar påverkas de även av varandra (Nyman – Kurkiala, 1999). Den sociala kontexten framhävs vid flyttningsskedet. Information och informations-spridning inom den sociala kontexten är i många fall avgörande för migrationen. Migrerarens sociala omgivning, en kombination av behovet av att vara nära släkt och vänner och påverkan av släkt och vänner, hjälper oss att i en större grad förklara och därmed också förstå migrations-mönstren bättre. 

Men det bör emellertid påpekas att den empiriska studien av migrationsrörelser i två skärgårdskommuner påvisar, på frågan om människor flyttar individuellt eller kollektivt, att det i hög grad beror på livssituationen migranten befinner sig i. Migrationsrörelsen till Kimito och Korpo bestod i huvudsak av äldre personer med familj, medan huvuddelen av migrationsrörelsen från Kimito och Korpo bestod av unga ensamma personer. Således kan man inte påstå att samtliga migrationssrörelser är kollektiva. Däremot kan man påstå att migrationen sin egentliga betydelse är kollektiv, även människor som flyttar ensamma tillhör en social gemenskap, och den ensamma individen har även samma behov av att vara nära släkt och vänner och därmed även utsatt för påverkan av den sociala omgivningen. 

Om den sociala omgivningen är såpass avgörande för migranten, kan man följaktligen fråga sig varför vissa individer, som i denna undersökning utgörs av t.ex. unga Korpoutflyttare med liten kontaktyta till orten de flyttar, väljer att lämna sin sociala omgivning bakom sig. Den huvudsakligen orsaken är att de migrerar för att tillgodose sina personliga behov och även i vissa fall sina ekonomiska behov. De ekonomiska behoven kan förklaras utifrån pull-push -teorin som påpekade att flyttningsrörelserna i huvudsak åstadkoms av sociala och ekonomiska skillnader mellan olika områden. Men hur förklara man migrerarens personliga behov? 

Av migrationsteorierna på individnivå hör Everett S Lees modell för migrantens beslutssituation till de mest kända (Nyman – Kurkiala, 1999). Enligt Lee kan man utgående från ett litet antal till synes självklara hypoteser dra slutsatser om migrationsvolymen, flyttning i relation till återflyttning och migranternas karaktäristika. De faktorer som påverkar migrationsbeslutet och migrationsprocessen kan enligt Lee sammanfattas i fyra grupper:
a) faktorer på utflyttningsorten
	b) faktorer på inflyttningsorten
	c) mellanliggande hinder (avstånd, flyttningskostnader) 
	d) personliga faktorer 
	
Följaktligen finns det både på ut- och inflyttningsorten dels faktorer som håller kvar människor där eller drar dem till sig, dels faktorer som stöter ifrån sig. Det finns också andra faktorer på orterna som upplevs som neutrala. Personliga faktorer avgör på vilket sätt individen bedömer olika faktorer. De unga personer som bestämmer sig för att utvandra från Kimito eller Korpo bedömer därmed att det finns fler avgörande faktorer, t.ex. bristen på arbetstillfällen eller studiemöjligheter, som stöter bort dem från orten än vad det finns faktorer som håller dem kvar. Resultatet är att de väljer att migrera bort från Kimito eller Korpo. 

Avslutningsvis bör den huvudsakliga frågeställningen inom slutrapporten besvaras, varför migrerar människor till och från Kimito eller Korpo. De individer som bestämmer sig för att migrera till Kimito eller Korpo har vanligen uppnått en förhållandevis hög ålder och migrerar ofta tillsammans med någon, samt har redan innan inflyttningen en social kontaktyta med orten. Inflyttaren upplever att det finns fler faktorer på inflyttningsorten som upplevs som positiva, som t.ex. släkt och vänner eller naturen, än sådana som upplevs som negativa. Inflyttaren ställer följaktligen de positiva och negativa faktorerna mot varandra och kommer till ett beslut. I denna undersökning tenderar inflyttarna att värdesätta de sociala faktorerna framom de ekonomiska. Inflyttarens migrationsbeslut påverkas enligt migrationsforskare vanligen av den sociala omgivningen och eftersom majoriteten av inflyttarna redan i förväg hade en social kontaktyta med Kimito eller Korpo blir flytten följaktligen av. 

Situationen är den motsvarande för dem som bestämmer sig för att migrera från Kimito eller Korpo. Till skillnad från migrationsrörelsen till Kimito och Korpo är migrationsrörelsen från Kimito eller Korpo till sin struktur förhållandevis heterogen. Merparten av utflyttarna är unga människor, som vanligen flyttar individuellt. Även utflyttarna väger de positiva och negativa faktorerna mot varandra på såväl utflyttningsorten som inflyttningsorten. Utflyttaren påverkas således också av de sociala och ekonomiska faktorerna vid migrationsskedet. Men de sociala faktorerna förefaller inte ha lika stor betydelse för utflyttarna vid migrationen, åtminstone vad gäller de unga utflyttarna, vars huvudsakliga orsak till utflyttning är studier på annan ort. Avgörandet för dessa utflyttare är brister i den fysiska omgivningen, dvs. avsaknaden av studiemöjligheter på orten. Men huvuddelen av utflyttarna har till skillnad från de unga studerandena även en social beröringsyta med den kommande bostadsorten innan de flyttade från Kimito eller Korpo, följaktligen blir flyttningen en realitet. 

Således kan vi konstatera att båda målgrupperna inom undersökningen huvudsakligen följer samma beteende vid avgörandet av bostadsort. Avgörandet ligger i migrantens livsskede, äldre människor prioriterar i högre grad de sociala värderingarna framför de ekonomiska, medan unga människor i större grad tar i betraktande de ekonomiska faktorerna samt möjligheterna att exempelvis studera. Men i båda fallen kan man inte bortse från den sociala omgivningens betydelse vid migrationsögonblicket. 

Framtida utmaningar 

Slutrapporten har tagit fasta på att förklara migrationsrörelserna i Åbolands Skärgård utifrån olika migrationsteorier. Teorier som är förknippade med den mikroanalytiska skolan, som fokuserar på beteendet hos individen, till skillnad från den makroanalytiska skolan där fokusen är på att söka regelbundenheter som går att förklara med hjälp av matematiska termer. Den makroanalytiska skolan menar att migration ofta har sin förklarning i omgivningen och samhället, och tyngdpunkten inom den makroanalytiska skolan är att finna normer och regler som kan sägas vara grundläggande för all migration (Östberg 2002, se även Jones, 1990). 

Men den teoretiska världen överensstämmer inte alltid med verkligheten och därmed är avsikten med detta kapitel att ge inblick om hur den framtida verkligheten möjligen kan se ut för Kimito och Korpo. Diskussionen tar fasta på de utmaningar som migrationsrörelserna i framtiden ställer på Kimito och Korpo. 

I enlighet med denna undersökning kan man påstå att undersökningskommunerna står inför olika framtidsscenarion. Kimito uppvisar under de undersökta åren (2000, 2001, 2002) en positiv nettoinflyttning, medan Korpo uppvisar en negativ nettoinflyttning. Korpos negativa nettoinflyttning följer samma negativa trend som i allmänhet kännetecknar Åbolands Skärgård och som redan fick sin början på 1950 – talet, dvs. att antalet utflyttare är större än antalet inflyttare. Följaktligen ställs frågan: vad förklarar Kimitos positiva nettoinflyttning? 

Ett försök i ledet att förklara den positiva nettoinflyttningen i Kimito är att ty sig till den förklaring som framförs i en rapport som berör Orust kommun i Sverige (Flyttningar och val av bostadsort, 2002).  Enligt rapporten (som citerar en studie utförd av Westlund & Pichler 2000) ökade glesbygdsbefolkningen i Sverige med under åren 1990 – 1997 med 63 procent. Ökningen berör i främsta hand på en nettoinflyttning. Glesbygdens tillväxt 1994 – 1998 berodde framför allt på en inflyttning i åldrarna 30 – 64 och 0 – 15 år, dvs. i stor utsträckning barnfamiljer. De små tätorterna drog främst till sig pensionärer. Endast de stora kommunhuvudorterna förmådde attrahera ungdomar. De allra flesta av ungdomarna flyttade till storstäderna. Det var framförallt den stadsnära glesbygden, speciellt i storstadsregionerna som hade en positiv befolknings-utveckling. Tätorter utanför storstadsregioner hade däremot stora problem att locka till sig inflyttare. Westlunds och Pichlers studie påpekade alltså på att befolkningen polariseras. Samtidigt som en urbanisering pågår ökar också befolkningen på landsbygden. Förlorarna är tätorterna i mindre kommuner. 

Utifrån denna bakgrund kan man göra vissa allmänna tolkningar. Den första relaterar till att Kimito och även Korpo är inom räckhåll från en storstad (Åbo) och således befinner sig inom regionen för en potentiell befolkningsutveckling. Däremot avviker kommunerna, förutom den geografiska placering, även i inflyttningsstrukturen, som möjligen också delvis förklarar den positiva nettoinflyttningen i Kimito. Majoriteten av Kimitoinflyttarna utgörs av barnfamiljer, medan Korpoinflyttarna i en hög grad består av pensionärer. Faktum som i hög grad också bekräftas av Westlunds och Pichlers studie, dvs. att de små tätorterna drog främst till sig pensionärer och att barnfamiljer i främst hand står som förklaring till den positiva netto-inflyttningen på landsbygden. 

Således ställs vi inför följande fråga, hur skall Kimito upprätthålla sin positiva nettoinflyttning, medan hur skall Korpo vända den negativa trenden. Att det pågår parallella flyttningsströmmar i samhället, dvs. ungdomar flyttar till stora städer samtidigt som medelåldersföräldrar föredrar landsbygden som bostadsort är en realitet. I samband med urbaniseringen ökar också befolkningen på den storstadsnära landsbygden. Mot denna bakgrund finns det alltså en realistisk möjlighet att Kimito och även Korpo kan förverkliga målsättningen med en positiv nettoinflyttning. Utgångspunkten i förverkligandet är att fokusera på den potentiella inflyttaren istället för att försöka förhindra den potentiella utflyttaren från att migrera från orten. Det första steget i ledet till en positiv nettoinflyttning är följaktligen att identifiera den potentiella inflyttaren.

Utifrån undersökningen om migrationsrörelserna i Åbolands Skärgård visar det sig att de som flyttar till landsbygden eller skärgården, är barnfamiljer eller pensionärer, som vanligen flyttar kollektivt och som redan innan flyttningen har en social beröringsyta med den kommande bostadsorten. Den sociala beröringsytan varierade enligt undersökningskommunerna, och majoriteten av Kimito inflyttarna uppgav att deras tidigare anknytningar till kommunen var tidigare hemkommun eller att släkt och vänner bor där sedan tidigare. Eftersom Korpo uppfattas i allmänhet som en skärgårdskommun, uppgav en förhållandevis stor andel av inflyttarna att deras tidigare anknytning till kommunen utgjordes av fritidsboende. Ur undersökningen av migrationsrörelserna får vi således fram de som möjligen kan klassificeras som potentiella inflyttare, dvs. vi använder oss av data som identifierar vem som flyttat in till Kimito eller Korpo. Följaktligen ställs vi inför följande fråga: hur få de potentiella inflyttarna att migrera till kommunen?  

I besvarandet av frågan har idéer som härstammar från en inflyttarkonferens arrangerad av Glesbygdsverket i Sverige 2002 anammats. Utgångspunkten för konferensen är det inte är utflyttningen som är problemet. Man skulle kunna tro det, men bakom kommunernas befolkningsminskning ligger andra orsaker, främst det låga barnafödandet och de allt fler unga som flyttar till högskoleorter. Det enda sättet att i någon mån kompensera detta fenomen är att öka inflyttningen. Nedan följer konkreta exempel på hur vissa kommuner i Sverige gjort för att öka sin inflyttning: 

Bräcke kommun (ca 7 000 invånare) 

Bräcke kommun har en positiv befolkningsutveckling idag men det har sett väldigt mörkt ut med ett tapp på 100 – 200 invånare per år. Man hade annonssidor i Aftonbladet och Expressen om att det fanns 200 jobb, men ingen inflyttning fick man av det. Det var dyra pengar direkt i sjön. Allt började egentligen när ett företag ville etablera sig på orten och behövde rekrytera arbetskraft. Det blev inget av företagsetableringen men Ingrid Kjellsson inom kommunen hade fått en tanke om att man kanske skulle rekrytera kommunmedborgare i stället. Efter ett år av tjat fick hon 600 000 SEK till en kampanj. Man började med att välja målgrupp. Alla som hade fått sitt första barn 1995 och bodde i 08 – området (Stockholm) fick ett brev skickat till sig. Materialet skulle vara ärligt, man säger inte att allt är bättre i Bräcke utan att det kan vara ett alternativ. Det fanns en kupong med i broschyren som kan kunde skicka in. Planen var att i nästa steg skulle man åka ner och presentera Bräcke och sen ta med alla som var intresserade i en tågvagn. 75 familjer hörde av sig. Det funkade inte att ta upp alla på en gång utan man har bjudit upp stockholmare när det passat och bjudit på tågresa tur och retur. 10 familjer, 34 personer har idag flyttat till Bräcke, och på frågan varför så säger de att skolan är viktigast sedan bostaden. Jobb ordnar sig. En del har gått ner i arbetstid, det är också en morot och kanske finns de ekonomiska möjligheterna när man bor billigt och kanske sålt en bostad i Stockholm. Målet var att rekrytera fem familjer då skulle pengarna vara hemräknade.  

Emmaboda kommun (ca 10 000 invånare) 

Emmaboda kommun har inlett ett projekt som går under namnet Be Bo Landsbygd. Avsikten med projektet är att inventera husbeståndet på landsbygden. Inom ramen för projektet hittade man 800 hus som inte beboddes av ägaren. Information skickades ut till ägarna med frågor. Vill ni hyra ut årsvis eller veckovis? Vill du renovera? Sälja? Många känsliga fall där huset ägs av flera, ofta syskon, som ej kommer överens. Projektet informerar de passiva ägarna, målar upp möjligheter för tänkbara inflyttare, ökar det permanenta boendet på landsbygden, för ett ökat basserviceunderlag. Vidare informeras om landsbygdsturismens möjligheter att bidra till en levande landsbygd, och skapa en positiv inställning hos landsbygdsbefolkningen. Projektet stöder även aktiva grupper i byar och mindre samhällen till att utveckla idéer, och att öka befolkningen. Dessutom hjälper projektet till med att marknadsföra lediga hus/lägenheter att hyra. Marknadsföring erbjuds gratis på kommunens hemsida. Huset kan bli en investering och inkomst om man hyr ut. Det står 80 hushåll i kö och Weronica Stålered (inflyttningssamordnare) servar med allt. Alla kommuner borde ha en som hjälper inflyttare. Man söker sig till en region, inte en kommun. Men den kommun som hjälper till är kanske den man väljer. Viktigt att man blir väl mottagen när man flyttar. Emmaboda har ett brett utbud av boende att erbjuda, lägenheter eller hus, på landet eller centralt. De presumtiva inflyttarna får hjälp med: boende, arbete, barnomsorg, utbildning, kommunikation, fritid, företag mm. 

Piteå kommun (40 000 invånare)  

Utgångspunkten för Piteå kommun har varit att övergå från marknadsföring - till rekrytering – till försäljning. Piteå kommun säljer sig idag som den barnvänliga kommunen. Den barnvänliga staden är varumärket för Piteå och det är känslan som är det viktiga. En konkret sak som exempelvis Piteå kommun gjort för att etablera sig som en barnvänlig kommun är införandet av en plan mot mobbningen i skolan, en plan som blivit känd i hela Sverige.  

De nämnda exemplen åskådliggör några av de möjligheter som finns för att attrahera potentiella inflyttare till kommunen. Naturligtvis varierar förutsättningarna att lyckas dra till sig inflyttare från kommun till kommun och givetvis krävs en viss ekonomisk insats för att möjliggöra ett inflytningsprojekt och sannolikheten att skrapa ihop en ekonomisk insats för att förverkliga projekt är större inom en kommun som har ett bredare befolkningsunderlag än t.ex. Kimito och framför allt Korpo. Men poängen har varit att belysa att det finns möjligheter att vända den negativa befolkningsutvecklingen, så länge det finns en vilja att göra det. 

Med utgångspunkt i den framtida utvecklingen befinner sig Kimito i en betydligt fördelaktigare position än Korpo. Redan nu uppvisar Kimito en positiv nettoinflyttning, främst beroende på antalet barnfamiljer som migrerar till Kimito. Även Kimitos geografiska position, är med tanke på avståndet till områdets storstad Åbo, fördelaktigare. Följaktligen kan man mot denna bakgrund påstå att Kimito migrationsmässigt mår förhållandevis väl. Situationen är betydligt mer oroväckande för Korpo. Korpo uppvisar en negativ nettoinflyttning och där turbulensen kring Gyltö-diskussionen resulterat i en debatt om de arbetsplaster som möjligen försvinner med nedläggningen och där även kommunens centrala serviceutbud kan påverkas negativt av nedläggningen av Gyltö (se bl.a. Turun Sanomat). Trots de mörka molnen som ligger tätt på Korpos himmel, bör man ha i åtanke att Korpo är en skärgårdskommun, inom räckhåll från storstaden Åbo, och där en ansenlig del av inflyttarna har från tidigare redan ett fritidsboende i kommunen. Således är Korpo ett blandområde med permanent- och fritidsbebyggelse, där man borde inrikta sig på att öka andelen året runt boende, dvs. möjligheterna till att öka inflyttningen finns. Trots att Korpo har brister som kännetecknar en liten kommun, har Korpo fördelen av att vara omgiven av en unik skärgård. Naturens attraktionskraft underströks också vid analysen av migrationen till Korpo.  

Att det pågår parallella flyttningsströmmar i samhället är en realitet, och under de senaste decennierna har vi sett flyttingströmmarna resultera i en kraftig urbanisering. I samband med urbaniseringen ökar också befolkningen på den storstadsnära landsbygden. Flyttingsströmmarna är följaktligen konstanta, det är rummet som ändrar sig (Glesbygdsverkets inflyttarkonferens 2002).  

Referenser

Castles S & Miller M J (1998): The age of migration. International population movements in the modern world (2nd ed). London: Macmillan press 

Glesbygdsverket (2002): Dokumentation från Glesbygdsverkets inflyttarkonferens. Från marknadsföring av kommunen till rekrytering av kommunmedborgare.  

Grönholm B & Siivonen K (2002): Framtidsscenarier för Åboland. Tulevaisuuden Tutkimuskeskus, Turun Kauppakorkeakoulu. TUTU – Julkaisuja 9/2002.  

Häggström N, Borgegård L-E & Rosengren A (1990): När finländarna kom. Migration Finland – Sverige efter andra världskriget. Gävle: Statens institut för byggnadsforskning

Jackson J (1986): Migration – Aspects of modern sociology. Social Processes. London: Longman 

Jones H (1990): Population Geography London. England: Paul Chapman Publishing LTD, Andra Upplagan  

Lee E S (1969): ”A theory of migration” i Jackson J A (red) Migration (Socialogical studies 2). Cambridge: The University Press

Nyman – Kurkiala P (1999): Att flytta bort och hem igen. Borea Bokförlag: Umeå 

Orust kommun (2002): Flyttningar och val av bostadsort – Orust och Sverige

Ovaska E (2000): Saaristoon muutto elämänpolitiikkana ja sosiaaliset verkostot saaristokunnassa. Åbo yrkeshögskola.  

Ravenstein E G (1885): ”The laws of migration”. Journal of the Royal Statistical Society, vol. XLVIII

Runblom H (1988): Migration i Svanberg, I & Runblom H (red): Det mångkulturella Sverige. En handbok om etiska grupper och minoriteter. Stockholm: Gidlunds bokförlag 

Stjernström O (1998): Flytta nära, långt bort. De sociala nätverkens betydelse för val av bostadsort. Umeå: Kulturgeografiska institutionen 

Turun Sanomat (2004): Väen vähentäminen Gyltössä vie Korppoon veroeurot. 11.10.2004

Vainio J (1981): Flyttningsrörelse och avfolkning i sydvästra Finlands skärgård. Åbo Universitets geografiska instituts publikation  

Virtanen T (1991): Saaristoon muuttajat. Houtskarin, Iniön ja Velkuan kuntiin 1980 – luvulla muuttaneet. Åbo 1991  

Wallinder J (1948): Flykten från skogsbygden: En undersökning i Klaraälvsdalen. Stockholm: Industrins Utredningsinstitut

Westlund H & Pichler W (2000): En ny grön våg? Glesbygdstillväxt under storstadsexpansionens 90 – tal. Glesbygdsverket 2000  

Östberg M (2002): Unga människors skäl till at flytta. Luleå tekniska universitet 

WWW- dokument

http://europe.eu.int 24.11.2004. Empoyment In Europe (2002): Recent trends and Prospects

http://www.ur.se 05.08.2004 Motiv till att flytta ut på landet 

http://www.ur.se 05.08.2004. Det pågår parallella flyttströmmar  

Appendix (Tabellförteckning) 

Tabell 1a. Åldersfördelning enligt modersmål (%)
		                    Inflyttare	                   Utflyttare	
	       Hela     
 populationen
                        	   Alla 
 inflyttare
swe    fin  	  Kimito

swe      fin	  Korpo

swe    fin	   Alla
utflyttare swe    fin	  Kimito

swe      fin	  Korpo

swe    fin	
 Ålder 
18 – 30 
31 – 50 
51 – 65 
66 – 
N =  	      
          32          
          37 
          21 
          10    
         456 	   
 33
 38
 23
   6
114	 
 16
 41
 25
 18
134	  
 34
 46
 17
   4
  79	   
 18
 44
 24
 14 114	   
 29
 20
 40
 11
  35	 
   5
 25
 30
 40
  20	   
 47
 33
 18
   3
114	  
 37
 35
 16
 12
  94  	
 47
 36
 16
   1
  81	  
 35
 33
 18
 14
  57  	 
 46
 27
 21
   6
  33	  
 41
 38
 13
   8
  37	

Tabell 4a. Respondenternas utbildningsnivå enligt modersmål (%) 
		                    Inflyttare	                    Utflyttare	
	Alla som besvarat enkäten 
swe    fin            	   Alla 
 inflyttare

swe    fin  	  Kimito

swe    fin	  Korpo

swe    fin	   Alla
 utflyttare 

swe    fin	  Kimito

swe    fin	  Korpo

swe    fin	
Högsta utbildningsnivå
Grundskola
Studentexamen
Yrkesskola
Officersutbildning
Universitets-examen

N =  	      
  
 17
 12
 48
   1
 22

140    	 

 34
   8
 44
   5
   9

137	   

 19
   6
 51
   -
 24

 67	 

 43
   7
 39
   3
   8

 77	  

 17
   6
 47
   -
 30

 47	   

 41
   7
 43
   2
   7

 61	   

 25
   5
 60
   -
 10

 20	 
 
 50
   6
 25
   6
 13

 16	   

 15
 18
 44
   3
 20

 73	  

 23
 10
 50
   7
 10

 60	

 10
 14
 47
   2
 27

 49	  

 28
 10
 50
   2
 10

 40	 

 25
 25
 38
   4
   8

 24	  

 15
 10
 50
 15
 10

 20	

Tabell 5a. Respondenternas familjesituation vid flyttningstillfället enligt modersmål (%) 
		                     Inflyttare	                    Utflyttare	
	Alla som besvarat enkäten 
swe     fin            	   Alla 
 inflyttare

swe     fin  	  Kimito

swe     fin	  Korpo

swe     fin	   Alla
 utflyttare 

swe     fin	  Kimito

swe     fin	  Korpo

swe     fin	
Familjesituation vid flyttnings-tillfället 
Bodde ensam hos föräldrarna 
Levde ensam
Levde tillsammans med en maka/ make/sambo 
Levde tillsammans med en maka/make/
sambo med barn
Levde ensamstående med barn

N =  	      

 26

 25
 23

 22

   4

141	 

 11

 25
 41

 21

   4

136	   

 13

 31
 24

 27

   5

 67	 

   4

 26
 43

 24

   3

 76	  

 17

 26
 23

 30

   4

 47	   

   5

 26
 41

 25

   3

 61	   

   5

 45
 25

 20

   5

 20	 

   -

 27
 53

 20

   -

 15	   

 36

 19
 23

 18

   4

 74	  

 20

 23
 38

 17

   2

  60	

 37

 16
 29

 16

   2

 49	  

 23

 30
 33

 12

   2

 40	 

 36

 24
 12

 20

   8

 25	  

 15

 10
 50

 25

   -

 20	

Tabell 6a. Respondenternas boplats före inflyttningen enligt modersmål (%) 
	                                                     Inflyttare	
	                 Alla 
             inflyttare  svenskspråkiga   finskspråkiga	             Kimito

svenskspråkiga   finskspråkiga	             Korpo

svenskspråkiga   finskspråkiga	
Boplats före inflyttningen
Kimito
Korpo
Övriga Åbolands skärgård
Åbo – området 
Huvudstadsregionen 
Övriga Finland
Utomlands

N = 	   
   
       3
       2
     29

     19
     19
     16
     12

     68        	

       -
       -
       7

     49
     12
     30
       2

     76	  

       -
       2
     32

     25
     15
     17
       9

     47	

       -
       -
       8

     48
     12
     29
       3

     61	   
   
       5
       -
     24

       9
     29
     14
     19

     21	

       -
       - 
        -

     53
     14
     33
       -
 
     15	

Tabell 7a. Respondenternas sysselsättning före och efter inflyttningen enligt modersmål (%)                    
	                                                     Inflyttare	
	            Alla inflyttare 	              Kimito 	              Korpo 	
	    Före
 inflyttningen
 swe      fin 	    Efter 
 inflyttningen
swe      fin	    Före
 inflyttningen
swe       fin	    Efter 
 inflyttningen
swe       fin	    Före
 inflyttningen
swe       fin	    Efter 
inflyttningen
swe       fin	
Huvudsaklig 
sysselsättning
Egen företagare
Förvärvsarbetande, heltid
Förvärvsarbetande, deltid
Studier
Inom militären/ tjänstgöring
Tjänsteledig/ föräldraledig
Arbetssökande
Sjukpensionär/
pensionär
Något annat

N = 	   

 12
 54

   5

   9
   3

   1

   3
 10

   3

 67	   

 13
 34

   3

   5
   5

   3

   7
 29

   1

 76  	  

 13
 48

   8

   2
   3

   2

   5
 18

   3

 67	  

 18
 27

   5

   -
   1

   1

   7
 39

   1

 74 	   
  
 11
 59

   4

  11
   2

   2

   2
   7

   2

 46	   

 11
 39

   3

   5
   5

   2

   7
 26

   2

 61  	   
   
   9
 54

  9
 
   2
   2

   2

   2
 18

   2

 46	   

 13
 34

   5

   -
   2

   2

   7
 35

   2

 59  	
  
 14
 43

   5

   5
   5

   -

   5
 19

   4

 21 	    

 20
 13

   -

   7
   7

   6

   7
 40

   -

 15 	 
  
 24
 33
 
   5

   -
   5

   -

 10
 19

   4

 21	   

 33
   -

   7

   -
   -

   -

   7
 53

   -

15  	

Tabell 8a. Respondenternas orsaker till inflyttningen enligt modersmål (%)*  
	                                                      Inflyttare	
	                 Alla 
             inflyttare  
svenskspråkiga   finskspråkiga	               Kimito

svenskspråkiga   finskspråkiga	               Korpo

svenskspråkiga   finskspråkiga	
Orsaker till inflyttningen 
Arbetslös och fick jobb
Bytte arbete
Påbörjade/avslutade studier
Ville byta bostadsmiljö
Medföljande (t.ex. partner fick arbete)
Ville flytta närmare släkt och vänner
Ville återvända till hemorten
Pensionering
Flyttade ihop/isär
Fritidsaktiviteter 
Kommunalservice
Skatteöret
Naturen (skärgården)
Miljö/kultur
Tvåspråkighet
IT-förutsättningar
Distansarbete 
(arbetsgivaren på annan ort)
Attraktiva/förmånliga tomter/lämpligt hus

N = 	      
   
       -
     15
       7

     32
     10

     29

     34

       7
     28
     10
       9
       -
     34
     12
     15
       2
       3

     12

     68	

       4
       7
       7

     48
       9

     22

     12

     10
     14
       7
       4
       -
     44
     12
       9
       1
       3

     10

     77	  

       -
     13
       9

     28
     15

     32

     34

       6
     32
     13
       9
       -
     23
       9
     11
       -
       -

     15

    47	

       5
       8
       7

     48
     10
 
     21

     15

     12
     15
       8
       2
       -
     39
     13
       8
       2
       3

     13

     61	   
   
       -
     19
       5

     43
       5

     24

     33

     10
     14
       5
     10
       -
     57
     19
     24
       5
     10

       5

     21	

       -
     19
       5

     43
     10
 
     29

     33

     10
     14
       5
     10
       -
     62
     19
     24
       5
     10

       5

     16	
* respondenterna uppgavs att besvara flera alternativ, således kan inte 100 procentnivån tillämpas  

Tabell 9a. Respondenternas anknytningar till Kimito/Korpo före inflyttningen enligt modersmål* 
	                                                     Inflyttare	
	                 Alla 
              inflyttare  
svenskspråkiga   finskspråkiga	              Kimito

svenskspråkiga   finskspråkiga	               Korpo

svenskspråkiga   finskspråkiga	
Anknytningar till Kimito eller Korpo 
Tidigare hemkommun
Släkt/vänner som bor i Kimito eller Korpo 
Fritidsboende sedan tidigare
Ingen anknytning
Annan anknytning
 
N = 	      
       
      47
      54

      21

      13
      10
        
      68    	      

      15
      25

      26

      46
        5

      76      	  

      47
      68

      13

        9
        9

      47	          

      18
      26

      23

      48
        5

      61    	   
   
      48
      24

      38

      24
      10

      21	       

        -
      27

      33

      40
        7

      15       	
* respondenterna uppgavs att besvara flera alternativ, således kan inte 100 procentnivån tillämpas  

Tabell 10a. Respondenternas informationskälla före inflyttningen enligt modersmål (%)*
	                                                    Inflyttare	
	                 Alla 
              inflyttare  
svenskspråkiga   finskspråkiga	               Kimito

svenskspråkiga   finskspråkiga	               Korpo

svenskspråkiga   finskspråkiga	
Informationskälla före inflyttningen 
Var inte i behov av information
Släkt och vänner
Internet (kommunens hemsida) 
Dagstidningar
Broschyrer
Annonser
Besök i kommunen
Annan källa

N = 	      
      
      75

      15
        2

        7
        -
        4
        7
        6

      68        	   

      43

      21
        8

        8
        7
        4
      33
        4

      76           	  

      79

      13
        2

        9
        -
        6
        6
        2

      47	            

      44

      18
        8

        6
        5
        2
      34
        5

      61  	   
   
      67
 
      19
        -

        5
        -
        -
      10
      14

      21	

      40
  
      27
        7

      13
      13
      13
      27
        7

      15	
* respondenterna uppgavs att besvara flera alternativ, således kan inte 100 procentnivån tillämpas  

Inflyttarnas uppfattningar om det sociala livet i kommunerna (%)   
	                                                     Inflyttare	
	                  Alla 
               inflyttare  förväntningar       verklighet 	             Kimito

förväntningar       verklighet	             Korpo

förväntningar      verklighet	
Det sociala livet 

Väldigt låga eller låga förväntningar/ Sämre eller mycket sämre

Varken låga eller höga förväntningar/ Varken sämre eller bättre

Höga eller väldigt höga
förväntningar/ Bättre eller mycket bättre 
  
N = 	      
     
      21

     
      54

     
      25

     127       	
     
      33

      30

      37

    
     128          	  

      20

      52

      28

      96	       

      33

      29

      38

      95       	   
   
      26

      61

      13

      31	      

      33

      33

      33

      33        	

Inflyttarnas uppfattningar om det sociala livet i kommunerna enligt modersmål (%)
	                                                     Inflyttare	
	               Alla 
            inflyttare 
svenskspråkiga   finskspråkiga 
 förv.   verkl.      förv.     verkl.	             Kimito

svenskspråkiga   finskspråkiga
förv.    verkl.      förv.     verkl.	             Korpo

svenskspråkiga   finskspråkiga
förv.      verkl.     förv.    verkl.	
Det sociala livet 

Väldigt låga eller låga förväntningar /  Sämre eller mycket sämre

Varken låga eller höga förväntningar /  Varken sämre eller bättre

Höga eller väldigt höga
förväntningar / Bättre eller mycket bättre 
 
N = 	      
         
11

60

29

62	

20

33

47

64	      

31

49

20

65	
  
48

27

25

63     	  

11

50

39

44	
  
21

32

47

     44   	          

27

54

19

52	
 
46

26

28

     50         	   
   11

83

  6

18	
 
 20

35

45

     20          	       

46

31

23

13	
  
54

31

15

     13        	

Inflyttarnas uppfattningar om kulturutbudet i kommunerna (%)   
	                                                      Inflyttare	
	               Alla 
            inflyttare  
förväntningar        verklighet 	               Kimito

förväntningar        verklighet	               Korpo

förväntningar       verklighet	
Kulturutbudet

Väldigt låga eller låga förväntningar /  Sämre eller mycket sämre

Varken låga eller höga förväntningar /  Varken sämre eller bättre

Höga eller väldigt höga
förväntningar / Bättre eller mycket bättre 
  
N = 	      
     
      37

      51

      12

        
    121                	
     
      43              

      40

      17

              
    121	  

      37

      48

                      
      15

                
      92  	       

      37

      48

                   
      15

      90	   
   
      38

      59

                 
        3

                
      29	      

      61

      16

                    
      23

                
      31	

Inflyttarnas uppfattningar om kulturutbudet i kommunerna enligt modersmål (%)
	                                                     Inflyttare	
	               Alla 
            inflyttare 
svenskspråkiga   finskspråkiga 
förv.     verkl.     förv.     verkl.	             Kimito

svenskspråkiga   finskspråkiga
förv.     verkl.     förv.    verkl.	             Korpo

svenskspråkiga   finskspråkiga
förv.    verkl.      förv.     verkl.	
Kulturutbudet 

Väldigt låga eller låga förväntningar /  Sämre eller mycket sämre

Varken låga eller höga förväntningar /  Varken sämre eller bättre

Höga eller väldigt höga
förväntningar / Bättre eller mycket bättre 
 
N = 	      
         
 29

 61

 10

              
 59	

 36

 44

 20

 59	      

 45

 40

 15

            
 62	
  
 51

 36

 13

 61	  

 28

 60

 12

          
 42	
  
 29

 56

 15

 41	          

 44

 38

 18

        
 50	
 
 44

 42

 14

 48	   
  
 29

         
 65

   
   6

     
 17	
  
 50

 17

 33

 18	       

 50

 50

   -

        
 12	
  
 77

 15

   8

 13	

Inflyttarnas uppfattningar om fritidsaktiviteterna i kommunerna (%)   
	                                                     Inflyttare	
	               Alla 
            inflyttare  
 förväntningar       verklighet 	             Kimito

förväntningar        verklighet	               Korpo

förväntningar        verklighet	
Fritidsaktiviteter

Väldigt låga eller låga förväntningar /  Sämre eller mycket sämre

Varken låga eller höga förväntningar /  Varken sämre eller bättre

Höga eller väldigt höga
förväntningar / Bättre eller mycket bättre 
  
N = 	      
     
     21

     41

     38

              
    126      	
     
     27

     29

     44

    127	  

     18

     40

     42

                
     96 	       

     22

     32

     46

     94	   
   
     33

     40

     27

                
     30	      

     39

     22

     39

     33	

Inflyttarnas uppfattningar om fritidsaktiviteter i kommunerna enligt modersmål (%)
	                                                     Inflyttare	
	               Alla 
            inflyttare 
svenskspråkiga   finskspråkiga 
 förv.    verkl.    förv.      verkl.	             Kimito

svenskspråkiga   finskspråkiga
förv.     verkl.     förv.     verkl.	             Korpo

svenskspråkiga   finskspråkiga
förv.    verkl.      förv.     verkl.	
Fritidsaktiviteter 

Väldigt låga eller låga förväntningar /  Sämre eller mycket sämre

Varken låga eller höga förväntningar /  Varken sämre eller bättre

Höga eller väldigt höga
förväntningar / Bättre eller mycket bättre 
 
N = 	      
         
13

44

43

     61	

16

34

50

62	      

30

38

32

     64	
  
38

25

37

63	  

  7

46

47

     44	
  
  7

41

52

42	          

28

37

35

     51	
 
36

26

38

50	   
  
29

42

29

     17	
  
35

20

45

20	       

39

39

22

     13	
  
46

23

31

13	

Inflyttarnas uppfattningar om bostaden/boendemiljön i kommunerna (%)   
	                                                     Inflyttare	
	                  Alla 
              inflyttare  förväntningar       verklighet 	             Kimito

förväntningar       verklighet	             Korpo

förväntningar      verklighet	
Bostad/boendemiljö

Väldigt låga eller låga förväntningar /  Sämre eller mycket sämre

Varken låga eller höga förväntningar /  Varken sämre eller bättre

Höga eller väldigt höga
förväntningar / Bättre eller mycket bättre 
  
N = 	      
     
        6

      23

      71

                
     135      	
     
        7

      12

      81

     131	  

        5

      24

                       
      71

              
     102 	       

        5

      12

      83

      98	   
   
        9

      21

      70

      33	      

      12

      12

      76

      33 	

Inflyttarnas uppfattningar om bostaden/boendemiljön i kommunerna enligt modersmål (%)
	                                                     Inflyttare	
	               Alla 
            inflyttare 
svenskspråkiga   finskspråkiga 
förv.    verkl.      förv.     verkl.	             Kimito

svenskspråkiga   finskspråkiga
förv.    verkl.      förv.     verkl.	             Korpo

svenskspråkiga   finskspråkiga
förv.     verkl.      förv.    verkl.	
Bostad/boendemiljö 

Väldigt låga eller låga förväntningar /  Sämre eller mycket sämre

Varken låga eller höga förväntningar /  Varken sämre eller bättre

Höga eller väldigt höga
förväntningar / Bättre eller mycket bättre 
 
N = 	      
         
   8

 27

 65

      66	

 10

 16

 74

 62	      

  4

19

77

        
68	
  
  5

  9

86

67	  

   4

 26

 70

       
 47 	
  
   7

 14

 79

 43	          

   6

 22

 72

      54	
 
  4

11

75

53	   
  
 16

 32

 52

      19	
  
 16

 21

 63

 19	       

  -

  7

93

      14	
  
  7

  -

93

14	

Inflyttarnas uppfattningar om miljön i kommunerna (%)   
	                                                    Inflyttare	
	               Alla 
            inflyttare  
förväntningar        verklighet 	             Kimito

förväntningar        verklighet	             Korpo

förväntningar       verklighet	
Miljö

Väldigt låga eller låga förväntningar /  Sämre eller mycket sämre

Varken låga eller höga förväntningar /  Varken sämre eller bättre

Höga eller väldigt höga
förväntningar / Bättre eller mycket bättre 
  
N = 	      
     
       1

     21

     78

    132	
     
       6

     13

     81

    134	  

       2

     18

     80

    103	       

       7

     14

     79

    101  	   
   
       -

     28

     72

     29   	      

       3

       9

     88

     33	

Inflyttarnas uppfattningar om miljön i kommunerna enligt modersmål (%)
	                                                    Inflyttare	
	               Alla 
            inflyttare 
svenskspråkiga   finskspråkiga 
 förv.    verkl.     förv.     verkl.	             Kimito

svenskspråkiga   finskspråkiga
förv.    verkl.     förv.      verkl.	              Korpo

svenskspråkiga   finskspråkiga
förv.    verkl.       förv.    verkl.	
Miljö 

Väldigt låga eller låga förväntningar /  Sämre eller mycket sämre

Varken låga eller höga förväntningar /  Varken sämre eller bättre

Höga eller väldigt höga
förväntningar / Bättre eller mycket bättre 
 
N = 	      
         
   2

 30

 68

       
 60	

 10

 20

 70

 61	      

   1

 13

        
 86

       
 70	
  
  3

  7

90

71	  

  2

 25

 73

      
 44	
  
12

24

64

42	          

  2

14

84

     57 	
 
  4

  7

89

57 	   
  
  -

44

56

     16	
  
  5

11

84

19	       

-

  7

     93

     13	
  
  -

  7

93

14 	

Inflyttarnas uppfattningar om det offentliga serviceutbudet i kommunerna (%)   
	                                                     Inflyttare	
	               Alla 
            inflyttare  
förväntningar        verklighet 	             Kimito

förväntningar       verklighet	               Korpo

förväntningar      verklighet	
Serviceutbud (offentlig)

Väldigt låga eller låga förväntningar /  Sämre eller mycket sämre

Varken låga eller höga förväntningar /  Varken sämre eller bättre

Höga eller väldigt höga
förväntningar / Bättre eller mycket bättre 
  
N = 	      

      17

      52

      31

     126	

      27

      36

      37

     118	  

      13

      51

      36

      98	       

      22

      39

      39

      90	   

      29

      53

      18

      28	      

      29

      53

      18

      28 	

Inflyttarnas uppfattningar om det offentliga serviceutbudet i kommunerna enligt modersmål (%)
	                                                   Inflyttare	
	               Alla 
            inflyttare 
svenskspråkiga   finskspråkiga 
förv.    verkl.      förv.     verkl.	             Kimito

svenskspråkiga   finskspråkiga
förv.     verkl.     förv.     verkl.	             Korpo

svenskspråkiga   finskspråkiga
förv.    verkl.      förv.     verkl.	
Serviceutbud (offentlig)

Väldigt låga eller låga förväntningar /  Sämre eller mycket sämre

Varken låga eller höga förväntningar /  Varken sämre eller bättre

Höga eller väldigt höga
förväntningar / Bättre eller mycket bättre 
 
N = 	      

 13

 58

 29

 60	

 27

 42

 31

 60	      

 20

 46

 34

 65	

 28

 30

 42

 60 	  

  7

64

29

     44	

17

45

38

42	          

19

47

66

     53 	

27

33

40

48	   

31

63

  6

     16 	

50

33

17

18	       

25

42

33

     12	

33

17

50

12 	

Inflyttarnas uppfattningar om det privata serviceutbudet i kommunerna (%)   
	                                                     Inflyttare	
	               Alla 
            inflyttare  
förväntningar       verklighet 	               Kimito

förväntningar       verklighet	               Korpo

förväntningar        verklighet	
Serviceutbud (privat)

Väldigt låga eller låga förväntningar /  Sämre eller mycket sämre

Varken låga eller höga förväntningar /  Varken sämre eller bättre

Höga eller väldigt höga
förväntningar / Bättre eller mycket bättre 
  
N = 	      
     
      22

      53

      25

    123	
     
      32

      43

      25

     119	  

      19

      50

      31

      95	       

      25

      47

      28

      89	   
   
      32

      64

        4

      28	      

      32

      64

        4

     30	

Inflyttarnas uppfattningar om det privata serviceutbudet i kommunerna enligt modersmål (%)
	                                                     Inflyttare	
	               Alla 
            inflyttare 
svenskspråkiga   finskspråkiga 
 förv.    verkl.     förv.     verkl.	             Kimito

svenskspråkiga   finskspråkiga
förv.    verkl.     förv.      verkl.	             Korpo

svenskspråkiga   finskspråkiga
förv.     verkl.     förv.     verkl.	
Serviceutbud (privat)

Väldigt låga eller låga förväntningar /  Sämre eller mycket sämre

Varken låga eller höga förväntningar /  Varken sämre eller bättre

Höga eller väldigt höga
förväntningar / Bättre eller mycket bättre 
 
N = 	      
         
 15

 58

 27

       
 60	

 29

 47

 24

 59	      

 29

 48

 23

         
 62	
  
 35

 38

 27

 60	  

  9

55

36

     44      	
  
17

56

27

41	          

28

46

26

     50	
 
 31

40

29

48	   
  
 31

69

  -

     16	
  
  56

28

16

18	       

33

59

  8

     12	
  
50

33

17

12	

Inflyttarnas uppfattningar om den personliga tryggheten i kommunerna (%)   
	                                               Inflyttare	
	                  Alla 
              inflyttare  
förväntningar        verklighet 	             Kimito

förväntningar       verklighet	             Korpo

förväntningar       verklighet	
Personlig trygghet

Väldigt låga eller låga förväntningar /  Sämre eller mycket sämre

Varken låga eller höga förväntningar /  Varken sämre eller bättre

Höga eller väldigt höga
förväntningar / Bättre eller mycket bättre 
  
N = 	      
     
       6

     30

     64

    132     	
     
       5

     26

     69

    129     	  

       5

     27

     68

     99     	       

       4

     28

      68

 
      97     	   
   
       9

     37

     54

     33     	      

       6

     19

     75

 
     32     	

Inflyttarnas uppfattningar om den personliga tryggheten i kommunerna enligt modersmål (%)
	                                                     Inflyttare	
	                  Alla 
              inflyttare 
svenskspråkiga   finskspråkiga 
 förv.    verkl.      förv.    verkl.	             Kimito

svenskspråkiga   finskspråkiga
förv.    verkl.     förv.      verkl.	             Korpo

svenskspråkiga   finskspråkiga
förv.    verkl.     förv.      verkl.	
Personlig trygghet

Väldigt låga eller låga förväntningar /  Sämre eller mycket sämre

Varken låga eller höga förväntningar /  Varken sämre eller bättre

Höga eller väldigt höga
förväntningar / Bättre eller mycket bättre 

N = 	      
         
  6

     30

     64

     63

  3

25

72

61

  6

29

65

     68	
  
  6

27

67

64

  4

     22

74

     45 	
  
  -

27

73

44

  6

     32

    62

     53	
 
  8

29

63

51

 11

     50

39

     18	
  
11

21

68

19

  7

     20

73

     15	
  
  -

15

85

13

Inflyttarnas uppfattningar om familjeekonomin i kommunerna (%)   
	                                                    Inflyttare	
	               Alla 
            inflyttare  
förväntningar       verklighet 	             Kimito

förväntningar      verklighet	             Korpo

förväntningar       verklighet	
Familjeekonomi

Väldigt låga eller låga förväntningar /  Sämre eller mycket sämre

Varken låga eller höga förväntningar /  Varken sämre eller bättre

Höga eller väldigt höga
förväntningar / Bättre eller mycket bättre 
  
N = 	      
     
       7

     50

     43

    123	
     
     11

     37

     52

    123 	  

       4

     47

     49

     95	       

     10

     36

     54

     94  	   
   
     14

     57

     29

     28	      

     17

     38

     45

     29  	

Inflyttarnas uppfattningar om familjeekonomin i kommunerna enligt modersmål (%)
	                                               Inflyttare	
	               Alla 
            inflyttare 
svenskspråkiga   finskspråkiga 
 förv.   verkl.      förv.     verkl.	             Kimito

svenskspråkiga   finskspråkiga
förv.     verkl.     förv.     verkl.	             Korpo

svenskspråkiga   finskspråkiga
förv.    verkl.      förv.     verkl.	
Familjeekonomi 

Väldigt låga eller låga förväntningar /  Sämre eller mycket sämre

Varken låga eller höga förväntningar /  Varken sämre eller bättre

Höga eller väldigt höga
förväntningar / Bättre eller mycket bättre 
 
N = 	      
         
  5

     48

   47

     61 	

11

33

56

61	      

 8

53

39

     61 	
  
12

41

47

61 	  

  -

43

57

     44 	
  
  7

33

60

43	          

 8

52

     40

50 	
 
12

40

48

50 	   
  
18

59

23

     17	
  
22

33

45

18 	       

9

55

36

     11	
  
 9

46

45

11 	

Tabell 11a. Hur nöjda är inflyttarna med Kimito/Korpo enligt modersmål (%) 
	                                                     Inflyttare	
	                  Alla 
              inflyttare  
svenskspråkiga   finskspråkiga	               Kimito

svenskspråkiga   finskspråkiga	               Korpo

svenskspråkiga   finskspråkiga	
Hur nöjda med Kimito/Korpo som bostadsort 
Mycket missnöjd eller missnöjd
Varken nöjd eller missnöjd
Nöjd eller mycket nöjd

N = 	      

       4

     21

     75

     68	

       8

     17

     75

     75	  

       -

     21

     79

     47 	

       8

     20

     72

     61        	   

     14

     19
 
     67
 
     21      	

       7

       7
 
     86

     14        	

Tabell 12a. Inflyttarnas tro på en framtid i Kimito/Korpo enligt modersmål (%)
	                                                    Inflyttare	
	                  Alla 
              inflyttare 
svenskspråkiga   finskspråkiga	             Kimito

svenskspråkiga   finskspråkiga	              Korpo

svenskspråkiga   finskspråkiga	
Tror på att de kommer att bo kvar i Kimito/Korpo under de närmaste fem åren 
Ja
Tveksamt
Nej
Nej – har redan flyttat bort

N = 	      

     84
       9
       6
       1

     68	

     70
     23
       5
       2

      77      	  

     87
       4
       7
       2

     47	

     79
     16
       5
       -

     61       	   

     76
     19
       5
       -

     21	

     38
     50
       6
       6

     16	

Tabell 13a. Utflyttarnas boplats efter utflyttningen enligt modersmål (%) 
	                                                    Utflyttare	
	                Alla 
            utflyttare  svenskspråkiga   finskspråkiga	             Kimito

svenskspråkiga   finskspråkiga	               Korpo

svenskspråkiga   finskspråkiga	
Boplats efter utflyttningen

Åbolands skärgård
Åbo – området 
Huvudstadsregionen 
Övriga Finland
Utomlands

N = 	   

     40
     32
       9
     16
       3

     75	

     15
     47
       9
     26
       3

     58	  

     44
     30
       8
     14
       4

     50	

     10
     46
       8
     31
       5

     39	   

     32
     36
     12
     20
       -

     25	

     26
     47
     11
     16
       -

     19	

Tabell 14a. Respondenternas sysselsättning före och efter utflyttningen enligt modersmål (%)              
	                                                     Utflyttare	
	            Alla utflyttare 	              Kimito 	              Korpo 	
	    Före
 utflyttningen
 swe      fin 	    Efter 
 utflyttningen
swe       fin	    Före
 utflyttningen
swe       fin	    Efter 
 utflyttningen
swe       fin	    Före
 utflyttningen
swe       fin	    Efter 
utflyttningen
swe       fin	
Huvudsaklig 
sysselsättning
Egen företagare
Förvärvsarbetande, heltid
Förvärvsarbetande, deltid
Studier
Inom militären/ tjänstgöring
Tjänsteledig/ föräldraledig
Arbetssökande
Sjukpensionär/
pensionär
Något annat

N = 	   

 11
 39

   4

 31
   2

   2

   4
   6

   1

 71	   

  7
27

  8

23
12

  -

  5
18

  -

60	  

 10
 48

   4

 27
   1

   2

   -
   8

   -

 73	  

  5
32

  5

18
12

  3

  2
23

  -

60	   
  
15
42

  2

29
  -

  2

  6
  4

  -

48	   

  7
30

  7

23
  -

  -

  8
25

  -

40	   
   
14
52

  4

20
  -

  2

  -
  8

  -

50	   

  7
38

  5

18
  -

  2

  2
28

  -

40	
  
  4
35

  9

35
  4

  -

  -
  9

  4

23	    

  5
20

10

25
35

  -

  -
  5

  -

20	 
  
  -
39

  4

44
  4

  -

  -
  9

  -

23	   

  -
20

  5

20
35
 
  5

  -
 15

  -

20	

Tabell 15a. Utflyttarnas orsaker till utflyttningen enligt modersmål (%)*  
	                                                     Utflyttare	
	                Alla 
             utflyttare  
svenskspråkiga   finskspråkiga	              Kimito

svenskspråkiga   finskspråkiga	               Korpo

svenskspråkiga   finskspråkiga	
Orsaker till utflyttningen 
Arbetslös och fick jobb
Bytte arbete
Påbörjade/avslutade studier
Ville byta bostadsmiljö
Medföljande (t.ex. partner fick arbete)
Ville flytta närmare släkt och vänner
Ville återvända till hemorten
Pensionering
Flyttade ihop/isär
Fritidsaktiviteter 
Kommunalservice
Skatteöret
Omgivningen (långa geografiska avstånd)
Miljö/kultur
Tvåspråkighet
IT-förutsättningar
Oattraktiva/dyra tomter/ inga lämpliga hus

N = 	      
   
        5
      14
      30

      20
        9

      14

      15

        5
      15
      12
        4
        1
      22
     
      16
        8
        1
      15

      74	

       3
     17
     25

     28
     13

     18

     15

       7
     17
     13
     12
     13
     12

       3
       8
       -
       2

     60	  

      10
      14
      24

      20
        8

      14

      18

        6
      14
        8
        2
        -
      18

      10
      10
        -
      22

      50	

       5
     15
     25

     30
     10

     20

     18

       3
     23
     10
       8
     13
     13

       5
     13
       -
       5

     40	   
   
        -
      13
      42

      21
        8

      13

       8

        4
      17
      21
        8
        4
      38

      29
        4
        4
        -

      24	

       5
     15
     25

     25
     20

     15

       5

     15
       5
     20
     20
     15
     15

       -
       -
       -
       5

     20     	
* respondenterna uppgavs att besvara flera alternativ, således kan inte 100 procentnivån tillämpas  

Tabell 16a. Utflyttarnas anknytningar till Kimito/Korpo före utflyttningen enligt modersmål (%)*
	                                                    Utflyttare	
	               Alla 
            utflyttare  
svenskspråkiga   finskspråkiga	             Kimito

svenskspråkiga   finskspråkiga	               Korpo

svenskspråkiga   finskspråkiga	
Anknytningar till nuvarande bostadsort
Tidigare hemkommun
Släkt eller vänner  
Fritidsboende sedan tidigare
Ingen anknytning
Annan anknytning
 
N = 	      
       
      34
      40
        6

      32
      12

      73	      

     36
     31
       3

     40
       7

     58	  

     41
     41
       8
 
     27
     12

     49	          

     42
     37
       5

     32
     11

     38	   
   
     21
     38
       -

     42
     13

     24	       
 
     25
     25
       -

     55
       -

     20	
* respondenterna uppgavs att besvara flera alternativ, således kan inte 100 procentnivån tillämpas  

Utflyttarnas uppfattningar om det sociala livet i den nuvarande kommunen (%)   
	                                                    Utflyttare	
	                 Alla 
            utflyttare  förväntningar        verklighet 	              Kimito

förväntningar       verklighet	               Korpo

förväntningar       verklighet	
Det sociala livet 

Väldigt låga eller låga förväntningar /  Sämre eller mycket sämre

Varken låga eller höga förväntningar /  Varken sämre eller bättre

Höga eller väldigt höga
förväntningar / Bättre eller mycket bättre 
  
N = 	      
     
     13

     31

     56

                    
    116 	
     
     10

     30

     60

    121	  

     15

     32

     53

     79	       

     14

     32

     54

     81	   
   
       8

     30

     62

     37	      

       3

     25

     73

     40	

Utflyttarnas uppfattningar om det sociala livet i den nuvarande kommunen enligt modersmål (%)
	                                                   Utflyttare	
	               Alla 
            utflyttare 
svenskspråkiga   finskspråkiga 
 förv.    verkl.     förv.     verkl.	             Kimito

svenskspråkiga   finskspråkiga
förv.    verkl.     förv.     verkl.	             Korpo

svenskspråkiga   finskspråkiga
förv.    verkl.      förv.     verkl.	
Det sociala livet 

Väldigt låga eller låga förväntningar /  Sämre eller mycket sämre

Varken låga eller höga förväntningar /  Varken sämre eller bättre

Höga eller väldigt höga
förväntningar / Bättre eller mycket bättre 
 
N = 	      
         
 15

 37

 48

 62	

11

35

54

65	      

11

25

64

52	
  
  9

24

67

54	  

 16

 35

 49

 43	
 
14

36

50

44 	          

14

29

57

34	
 
14

29

57

35	   
 
 11

 42

 47

 19  	
  
  5

33

62

21        	       

  6

17

77

18	
  
  -

16

84

19	

Utflyttarnas uppfattningar om kulturutbudet i den nuvarande kommunen (%)   
	                                                    Utflyttare	
	               Alla 
            utflyttare  
förväntningar        verklighet 	             Kimito

förväntningar       verklighet	             Korpo

förväntningar      verklighet	
Kulturutbudet

Väldigt låga eller låga förväntningar /  Sämre eller mycket sämre

Varken låga eller höga förväntningar /  Varken sämre eller bättre

Höga eller väldigt höga
förväntningar / Bättre eller mycket bättre 
  
N = 	      
     
     18

     28

     54

    116	
     
       3

     33

     64

    123	  

     20

     30

     50

     78	       

       5

     37

     58

     84	   
   
     13

     26

      61

     38 	      

       -

     26

     76

      39 	

Utflyttarnas uppfattningar om det sociala livet i den nuvarande kommunen enligt modersmål (%)
	                                                    Utflyttare	
	               Alla 
            utflyttare 
svenskspråkiga   finskspråkiga 
 förv.    verkl.     förv.     verkl.	             Kimito

svenskspråkiga   finskspråkiga
förv.     verkl.     förv.     verkl.	               Korpo

svenskspråkiga   finskspråkiga
förv.    verkl.     förv.      verkl.	
Kulturutbudet 

Väldigt låga eller låga förväntningar /  Sämre eller mycket sämre

Varken låga eller höga förväntningar /  Varken sämre eller bättre

Höga eller väldigt höga
förväntningar / Bättre eller mycket bättre 
 
N = 	      
         
 14

 36

 50

 64	

  2

40

58

67	      

22

18

60

50	
  
  6

22

72

54	  

 16

 36

 48

 44	
 
  2

44

54

46	          

25

19

56

32	
 
  8

25

67

36	   
 
 10

 35

 55

 20	
  
  -

33

67

21 	       

17

17

66

18 	
  
  -

17

83

18 	

Utflyttarnas uppfattningar om fritidsaktiviteterna i den nuvarande kommunen (%)   
	                                                    Utflyttare	
	               Alla 
            utflyttare  
förväntningar        verklighet 	             Kimito

förväntningar       verklighet	             Korpo

förväntningar       verklighet	
Fritidsaktiviteter 

Väldigt låga eller låga förväntningar /  Sämre eller mycket sämre

Varken låga eller höga förväntningar /  Varken sämre eller bättre

Höga eller väldigt höga
förväntningar / Bättre eller mycket bättre 
  
N = 	      
     
     12

     26

     62

    116	
     
       8

     29

     63

    116	  

     16

     31

     53

     77	       

       8

     36

     56

     77 	   
   
       5

     15

     80

     39	      

       8

     15

     77

     39	

Utflyttarnas uppfattningar om fritidsaktiviteterna i den nuvarande kommunen enligt modersmål (%)
	                                                    Utflyttare	
	                 Alla 
            utflyttare 
svenskspråkiga   finskspråkiga 
 förv.   verkl.      förv.     verkl.	             Kimito

svenskspråkiga   finskspråkiga
förv.    verkl.     förv.      verkl.	             Korpo

svenskspråkiga   finskspråkiga
förv.    verkl.     förv.      verkl.	
Fritidsaktiviteter 

Väldigt låga eller låga förväntningar /  Sämre eller mycket sämre

Varken låga eller höga förväntningar /  Varken sämre eller bättre

Höga eller väldigt höga
förväntningar / Bättre eller mycket bättre 
 
N = 	      
         
 13

 32

 55

 63	

11

31

58

64	      

12

18

70

51	
  
  4

28

68

50	  

 16

 33

 51

 43	
 
 12

37

51

43 	          

16

28

56

32	
 
  3

38

59

32 	   
 
  5

30

65

20	
  
10

19

71

21	       

  5

  -

95

19	
  
  6

11

83

18  	

Utflyttarnas uppfattningar om bostaden/boendemiljön i den nuvarande kommunen (%)   
	                                                   Utflyttare	
	                  Alla 
              utflyttare  
 förväntningar       verklighet 	              Kimito

förväntningar       verklighet	              Korpo

förväntningar       verklighet	
Bostad/boendemiljö

Väldigt låga eller låga förväntningar /  Sämre eller mycket sämre

Varken låga eller höga förväntningar /  Varken sämre eller bättre

Höga eller väldigt höga
förväntningar / Bättre eller mycket bättre 
  
N = 	      
     
     10

     33

     57

    121	
     
     15

     32

     53

    119	  

       9

     27

     64

     81	       

     16

     27

     57

     79 	   
   
     13

     45

     42

     40  	      

     12

     43

     45

     40 	

Utflyttarnas uppfattningar om bostaden/boendemiljön i den nuvarande kommunen enligt modersmål (%) 
	                                                    Utflyttare	
	                 Alla 
             utflyttare 
svenskspråkiga   finskspråkiga 
 förv.    verkl.     förv.     verkl.	             Kimito

svenskspråkiga   finskspråkiga
förv.    verkl.      förv.     verkl.	              Korpo

svenskspråkiga   finskspråkiga
förv.    verkl.      förv.     verkl.	
Bostad/boendemiljö 

Väldigt låga eller låga förväntningar /  Sämre eller mycket sämre

Varken låga eller höga förväntningar /  Varken sämre eller bättre

Höga eller väldigt höga
förväntningar / Bättre eller mycket bättre 
 
N = 	      
         
 13

 34

 53

 67	

14

31

55

65	      

  6

33

61

52	
  
17

35

48

52	  

 11

 26

 63

 46	
 
14

23

63

44	          

  6

30

64

33 	
 
21

33

46

33 	   
 
 19

 52

 29

 21	
  
14

48

38

21  	       

  5

37

58

19  	
  
11

37

52

19  	

Utflyttarnas uppfattningar om miljön i den nuvarande kommunen (%)   
	                                                   Utflyttare	
	                 Alla 
              utflyttare  
förväntningar       verklighet 	             Kimito

förväntningar       verklighet	             Korpo

förväntningar      verklighet	
Miljö

Väldigt låga eller låga förväntningar /  Sämre eller mycket sämre

Varken låga eller höga förväntningar /  Varken sämre eller bättre

Höga eller väldigt höga
förväntningar / Bättre eller mycket bättre 
  
N = 	      
     
     17

     31

     52

    120	
     
     21

     47

     32

    121	  

     15

     27

     58

     82	       

     18

     43

     39

     82	   
   
     21

     40

     39

     38	      

     26

     56

     18

     39 	

Utflyttarnas uppfattningar om miljön i den nuvarande kommunen enligt modersmål (%)
	                                                   Utflyttare	
	               Alla 
            utflyttare 
svenskspråkiga   finskspråkiga 
 förv.    verkl.     förv.     verkl.	             Kimito

svenskspråkiga   finskspråkiga
förv.     verkl.     förv.     verkl.	               Korpo

svenskspråkiga   finskspråkiga
förv.    verkl.     förv.      verkl.	
Miljö 

Väldigt låga eller låga förväntningar /  Sämre eller mycket sämre

Varken låga eller höga förväntningar /  Varken sämre eller bättre

Höga eller väldigt höga
förväntningar / Bättre eller mycket bättre 
 
N = 	      
         
 17

 35

 48

 65	

17

47

36

66	      

17

26

57

53 	
  
26

47

27

53	  

 16

 29

 55

 45	
 
18

38

44

45	          

14

26

60

35  	
 
20

49

31

35 	   
 
 20

 50

 30

 
 20	
  
14

67

19

21	       

22

28

50

18 	
  
39

44

17

18	

Utflyttarnas uppfattningar om det offentliga serviceutbudet i den nuvarande kommunen (%)   
	                                                      Utflyttare	
	                  Alla 
             utflyttare  
förväntningar        verklighet 	              Kimito

förväntningar       verklighet	               Korpo

förväntningar        verklighet	
Serviceutbud
(offentlig)

Väldigt låga eller låga förväntningar /  Sämre eller mycket sämre

Varken låga eller höga förväntningar /  Varken sämre eller bättre

Höga eller väldigt höga
förväntningar / Bättre eller mycket bättre 
  
N = 	      

     10

     28

     62

    115	

       7

     32

     61

    122	  

     13

     28

     59

     78  	       

     10

     35

     55

     83	   

       3

     27

     70

     37	      

       -

     26

     74

     39	

Utflyttarnas uppfattningar om det offentliga serviceutbudet i den nuvarande kommunen enligt modersmål (%)
	                                                     Utflyttare	
	               Alla 
            utflyttare 
svenskspråkiga   finskspråkiga 
förv.    verkl.      förv.     verkl.	             Kimito

svenskspråkiga   finskspråkiga
förv.    verkl.     förv.      verkl.	               Korpo

svenskspråkiga   finskspråkiga
förv.    verkl.      förv.     verkl.	
Serviceutbud
(offentlig)

Väldigt låga eller låga förväntningar /  Sämre eller mycket sämre

Varken låga eller höga förväntningar /  Varken sämre eller bättre

Höga eller väldigt höga
förväntningar / Bättre eller mycket bättre 
 
N = 	      

 12

 30

 58

 61	

  3

42

55

66	      

  8

27

65

52	

11

20

69

54	  

 17

 26

 57

 42	

  4

44

52

45	          

  9

32

59

34	

17

25

58

36 	   

   -

 37

 63

 19	

  -

38

62

21	       

  6

17

77

18	

  -

11

89

18	
Utflyttarnas uppfattningar om det privata serviceutbudet i den nuvarande kommunen (%)   
	                                                    Utflyttare	
	               Alla 
            utflyttare  
förväntningar        verklighet 	              Kimito

förväntningar        verklighet	               Korpo

förväntningar       verklighet	
Serviceutbud
(privata)

Väldigt låga eller låga förväntningar /  Sämre eller mycket sämre

Varken låga eller höga förväntningar /  Varken sämre eller bättre

Höga eller väldigt höga
förväntningar / Bättre eller mycket bättre 
  
N = 	      

     10

     32

     58

    115	

       6

     29

     65

    120  	  

     11

     36

     53

     78	       

       9

     34

     57

     81	   

       8

     24

     68

     37	      

       -

     18

     82

     39   	

Utflyttarnas uppfattningar om det privata serviceutbudet i den nuvarande kommunen enligt modersmål (%)
	                                                     Utflyttare	
	               Alla 
            utflyttare 
svenskspråkiga   finskspråkiga 
 förv.    verkl.     förv.     verkl.	             Kimito

svenskspråkiga   finskspråkiga
förv.    verkl.      förv.     verkl.	              Korpo

svenskspråkiga   finskspråkiga
förv.    verkl.      förv.     verkl.	
Serviceutbud
(privata)

Väldigt låga eller låga förväntningar /  Sämre eller mycket sämre

Varken låga eller höga förväntningar /  Varken sämre eller bättre

Höga eller väldigt höga
förväntningar / Bättre eller mycket bättre 
 
N = 	      

 10

 34

 56

 61	

  3

37

60

65 	      

12

31

57

52  	

  9

21

70

53	  

 14

 36

 50

 42	

  5

43

52

44  	          

  9

38

53

34	

14

26

60

35	   

   -

 32

 68

 19 	

  -

24

76

21	       

17

17

66

18  	

  -

11

89

18  	

Utflyttarnas uppfattningar om den personliga tryggheten i den nuvarande kommunen (%)   
	                                                    Utflyttare	
	               Alla 
            utflyttare  
förväntningar       verklighet 	             Kimito

förväntningar       verklighet	               Korpo

förväntningar      verklighet	
Personlig trygghet

Väldigt låga eller låga förväntningar /  Sämre eller mycket sämre

Varken låga eller höga förväntningar /  Varken sämre eller bättre

Höga eller väldigt höga
förväntningar / Bättre eller mycket bättre 
  
N = 	      
     
      15

      35

      50

     116	
     
     16

     46

     38

    118	  

      15

      30

      55

      78	       

     14

     45

     41

     78	   
   
      13

      45

      42

      38	      

     20

     48

     32

     40	

Utflyttarnas uppfattning om den personliga tryggheten i den nuvarande kommunen enligt modersmål (%)
	                                                     Utflyttare	
	               Alla 
            utflyttare 
svenskspråkiga   finskspråkiga 
 förv.    verkl.     förv.     verkl.	             Kimito

svenskspråkiga   finskspråkiga
förv.    verkl.     förv.      verkl.	               Korpo

svenskspråkiga   finskspråkiga
förv.    verkl.     förv.      verkl.	
Personlig trygghet 

Väldigt låga eller låga förväntningar /  Sämre eller mycket sämre

Varken låga eller höga förväntningar /  Varken sämre eller bättre

Höga eller väldigt höga
förväntningar / Bättre eller mycket bättre 
 
N = 	      
         
 17

 34

 49

 64	

14

39

47

66	      

12

36

52

50 	
  
20

54

26

50	  

 18

 30

 52

 44	
 
14

39

47

44	          

13

31

56

32	
 
16

53

31

32 	   
 
 15

 45

 40

 20	
  
14

41

45

22	       

11

44

45

18	
  
28

56

16

18	

Utflyttarnas uppfattning om familjeekonomin i den nuvarande kommunen (%)   
	                                                   Utflyttare	
	                 Alla 
              utflyttare  
förväntningar       verklighet 	             Kimito

förväntningar      verklighet	             Korpo

förväntningar      verklighet	
Familjeekonomi

Väldigt låga eller låga förväntningar /  Sämre eller mycket sämre

Varken låga eller höga förväntningar /  Varken sämre eller bättre

Höga eller väldigt höga
förväntningar / Bättre eller mycket bättre 
  
N = 	      
     
      10

      44

      46

     110	
     
       9

     53

     38

    109	  

       8

     41

     51

     74	       

       8

     56

     36

     72	   
   
     14

     50

     36

     36	      

     11

     49

     40

     37	

Utflyttarnas uppfattning om familjeekonomin i den nuvarande kommunen enligt modersmål (%)
	                                                   Utflyttare	
	               Alla 
            utflyttare 
svenskspråkiga   finskspråkiga 
 förv.    verkl.      förv.    verkl.	             Kimito

svenskspråkiga   finskspråkiga
förv.    verkl.      förv.     verkl.	               Korpo

svenskspråkiga   finskspråkiga
förv.    verkl.      förv.     verkl.	
Familjeekonomi

Väldigt låga eller låga förväntningar /  Sämre eller mycket sämre

Varken låga eller höga förväntningar /  Varken sämre eller bättre

Höga eller väldigt höga
förväntningar / Bättre eller mycket bättre 
 
N = 	      
         
 14

 46

 40

 59	

  8

50

42

60	      

  6

43

51

49	
  
11

60

29

47	  

12

39

49

41	
 
10

51

39

41	          

  3

45

52

31	
 
  7

66

27

29	   
 
17

61

22

18	
  
  5

47

48

19	       

11

39

50

18	
  
17

50

33

18	

Tabell 17a. Utflyttarnas belåtenhet med sin nuvarande bostadsort enligt modersmål (%)
	                                                    Utflyttare	
	                  Alla 
             utflyttare  
svenskspråkiga   finskspråkiga	             Kimito

svenskspråkiga   finskspråkiga	               Korpo

svenskspråkiga   finskspråkiga	
Hur nöjda med nuvarande bostadsort
Mycket missnöjd eller missnöjd
Varken nöjd eller missnöjd
Nöjd eller mycket nöjd

N = 	      
    
       5

     16

     79

     74	
 
       5

     16

     79

     58	  
        
       8

     14

     78

     50  	

     10

     15

     75

     39	   
          
       -

     21

     79

     24    	
 
       -
 
     16

     84

     19	

Tabell 18a. Utflyttarnas uppfattning om nuvarande bostadsort även är densamma om fem år enligt modersmål (%)
	                                                    Utflyttare	
	                Alla 
            utflyttare  
svenskspråkiga   finskspråkiga	             Kimito

svenskspråkiga   finskspråkiga	               Korpo

svenskspråkiga   finskspråkiga	
Tro på att nuvarande bostadsort även är densamma om fem år 
Ja
Tveksamt
Nej
Nej – har redan flyttat bort

N = 	      

      58
      23
      18
        1

      74	

     57
     29
     12
       2

     58     	  

     66
     20
     14
       -

     50	

     54
     28
     15
       3

     39     	   

     42
     29
     25
       4

     24	

     63
     32
       5
       -

     19       	

Tabell 19a. Utflyttarnas avsikt att flytta tillbaka till Kimito eller Korpo enligt modersmål (%)
	                                                     Utflyttare	
	               Alla 
            utflyttare  
svenskspråkiga   finskspråkiga	             Kimito

svenskspråkiga   finskspråkiga	               Korpo

svenskspråkiga   finskspråkiga	
Avsikt att flytta tillbaka till Kimito/ Korpo
Ja
Nej

N = 	      

     49
     51

     69	

     35
     65

     58        	  

     51
     49

     47    	

     36
     64

     39    	   

     46
     54

     22        	

     32
     68

     19          	

Enkät

Bästa mottagare, 

Du har blivit utvald att svara på frågor angående flyttningsrörelserna till och från Kimito och Korpo. Denna enkät är riktad till alla personer som antingen flyttat till eller från Kimito eller Korpo under år 2000, 2001 och 2002. Avsikten med frågeformuläret är alltså att undersöka migrationen i dessa skärgårds/landsbygdskommuner. Varför flyttar människor till och från dessa kommuner? 

Utredningen av orsakerna till migrationen utgör grunden för uppbyggandet av en strategi för hur Region Åboland skall bromsa upp flyttningsrörelsen från skärgården/landsbygden till städerna och stimulera flyttningsrörelsen till skärgården/landsbygden. Undersökningen genomförs av Institutionen för offentlig förvaltning vid Åbo Akademi, dels på uppdrag av Region Åboland och dels på uppdrag av de undersökta kommunerna. 

Enkäten består av tre delar. Den första delen kartlägger Din bakgrundsinformation, medan den andra delen riktar sig till personer som flyttat till Kimito eller Korpo. Den tredje och sista delen av enkäten riktar sig till personer som flyttat bort från Kimito eller Korpo.

Vi hoppas att Du bidrar till att göra undersökningen framgångsrik. Besvara enkäten inom en vecka och posta enkäten till oss i det färdigt frankerade svarskuvertet. Enkäten tar ca 10 minuter att fylla i. Varje svar är av betydelse för att få en så riktig bild av verkligheten som möjligt. 

Varje svar behandlas konfidentiellt. Resultaten rapporteras på ett sätt som gör det omöjligt att identifiera enskilda svar. För att kunna påminna Dig, om Du glömt att svara på enkäten, finns i övre hörnet av första sidan ett id- nummer.

Ett varmt tack för samarbetet!

Tilläggsuppgifter om undersökningen och enkäten ger Sam Grönholm, Institutionen för offentlig förvaltning vid Åbo Akademi, telefon 02- 215 32 37 eller sam.gronholm@abo.fi 

A. Personuppgifter

1. Vilken är Din högsta genomförda utbildning?
	a) Grundskola					
	b) Studentexamen				
	c) Yrkeshögskola				
d) Officersutbildning 				
e) Universitetsexamen				
	f) Övrig examen, vilken? 

2. Hur såg Din familjesituation ut då Du flyttade? 
	a) Jag bodde hemma hos mina föräldrar		
	b) Jag levde ensam				
	c) Jag levde tillsammans med en vuxen 	 
    maka/make eller sambo				
	d) Jag levde tillsammans med en vuxen
	    maka/make eller sambo och barn		
e) Jag levde ensamstående med barn		

3. Var arbetade Du då Du flyttade? 
	a) I hemkommunen				
	b) I grannkommunen				
	c) I Åbolands skärgård				
	d) Inom Åbo- regionen 				
e) Utanför Region Åboland			
	f) Arbetssökande				
	g) Studerande					

4. Om Du lever tillsammans med en vuxen maka/make/sambo uppge hennes/hans huvudsakliga sysselsättning vid flyttningen.						
a) Egen företagare				
	b) Förvärvsarbetande, heltid			
	c) Förvärvsarbetande, deltid			
	d) Studier					
	e) Inom militären/tjänstgöring			
	f) Tjänsteledig/föräldraledig			
	g) Arbetssökande				
	h) Sjukpensionär, pensionär			
	i) Något annat, skriv vad	

5. Var arbetade Din maka/make/sambo då Ni flyttade? 
a) I hemkommunen				
	b) I grannkommunen				
	c) I Åbolands Skärgård				
	d) Inom Åbo - regionen 				
e) Utanför Region Åboland			
	f) Arbetssökande				
	g) Studerande					

6. Vilken har Din boplats varit under största delen av ditt liv?
	a) Skärgården/landsbygden						
	b) Liten stad/kommun (< 5000 inv.) 		
	c) Medelstor stad/kommun (< 20000 inv.)	
	d) Stor stad/kommun (20000 inv. >)		
	e) Utomlands					

7. Vänligen ge en redogörelse över Dina tidigare boplatser. (fyll i ett eller flera alternativ)
	a) Kimito					
	b) Korpo								
	c) Övriga Åbolands Skärgård			
	d) Åbo	 - regionen				
	e) Huvudstadsregionen 				
f) Övriga Finland				
	g) Utomlands					
B. Frågor om invandringen till kommunerna
(enbart de som flyttat till Kimito eller Korpo besvarar frågorna)  

8. Vilken var Din boplats före inflyttningen?
	a) Kimito					
	b) Korpo								
	c) Övriga Åbolands Skärgård			
	d) Åbo	 - regionen				
	e) Huvudstadsregionen 				
f) Övriga Finland				
	g) Utomlands					

9. Vilken är Din boplats efter inflyttningen?
	a) Kimito					
	b) Korpo						

10. Vilken är Din huvudsakliga sysselsättning?				
					            före 	                         efter
					      inflyttningen                     inflyttningen
a) Egen företagare								
	b) Förvärvsarbetande, heltid						
	c) Förvärvsarbetande, deltid						
	d) Studier								
	e) Inom militären/tjänstgöring						
	f) Tjänsteledig/föräldraledig						
	g) Arbetssökande							
	h) Sjukpensionär, pensionär						
	i) Något annat, skriv vad	

11. Vilket är Ditt bostadsalternativ?
          					            före 	                        efter
					                   inflyttningen                     inflyttningen
	a) Egnahemshus								
	b) Radhus (eget)								
c) Hyreslägenhet 							
	c) Bor hemma hos föräldrarna 						
	d) Ålderdomshem							 

12. Hade Du svårigheter att hitta en bostad i Kimito/Korpo vid flyttningen? 
							ja			nej 
Kommentarer:									

13. Vilka var Dina orsaker till inflyttningen?  (fyll i ett eller flera alternativ) 
a) Var arbetslös och fick arbete			
	b) Bytte arbete					
	c) Påbörjade eller avslutade studier		
	d) Ville byta bostadsmiljö 						
	e) Medföljande (t.ex. partner fick arbete)		
	f) Ville flytta närmare släkt och vänner		
	g) Ville återvända till hemorten			
h) Pensionering					
i) Flyttade ihop/isär				
j) Fritidsaktiviteter 				
k) Kommunalservice (t.ex. skolor)		
l) Skatteöret					
m) Naturen (skärgården)				
n) Miljö/kultur					
o) Tvåspråkighet 				
p) IT – förutsättningar/bredband  					
q) Distansarbete (arb.givaren på annan ort) 	
r) Attraktiva/förmånliga tomter			 				
s) Annan orsak, ange vilken

14. Vilka var Dina anknytningar till Kimito/Korpo före inflyttningen?
	a) Tidigare hemkommun				
	b) Släkt/vänner som bor där			
	c) Fritidsboende sedan tidigare			
	d) Ingen anknytning				
	e) Annan anknytning, vilken

15. Var fick Du information om Kimito/Korpo före inflyttningen?
	a) Var inte i behov av information		
	b) Släkt och vänner				
c) Internet (kommunens hemsida)		
	d) Dagstidningar					
	e) Broschyrer					
f) Annonser					
g) Besök i kommunen				
	h) Annan källa, vilken?  

16. Vilka förväntningar hade Du på Ditt på boendet i Kimito/Korpo innan Du flyttade dit?
			       	     Mycket låga 		                    Mycket höga
                       	     förväntningar		                    förväntningar
a) Socialt liv								
b) Kulturutbud							
c) Fritidsaktiviteter						
d) Bostad/boendemiljö 						
e) Miljö								
f) Serviceutbud (offentlig)					
	g) Serviceutbud (privat)						
	h) Personlig trygghet						
	i) Familjeekonomi						
 
Kommentarer:

17. Ange vad som blev bättre och vad som blev sämre efter flytten till Kimito/Korpo i jämförelse med tidigare bostadsort.
				          Mycket 			         Mycket
				          sämre			          bättre
a) Socialt liv								
b) Kulturutbud							
c) Fritidsaktiviteter						
d) Bostad/boendemiljö 						
e) Miljö								
f) Serviceutbud (offentlig)					
	g) Serviceutbud (privat)						
	h) Personlig trygghet						
	i) Familjeekonomi						

Kommentarer:

18. Deltar Du i det sociala livet i kommunen? (fyll i ett eller flera alternativ)  
a) Jag deltar i föreningsliv			
	b) Jag deltar i kommunbeslutsfattandet 				
	c) Jag umgås för det mesta med 			
	    andra inflyttare
	d) Jag umgås även med andra personer 		
	    än inflyttare
e) Jag umgås för det mesta med personer		 
	    med samma modersmål			
	f) Jag umgås både med svensk- och 		 
	    finskspråkiga personer	
	g) Jag har inget intresse av delta i det		
	    sociala livet i kommunen
Kommentarer:

19. Hur nöjd är Du med Kimito/Korpo som bostadsort?
				          Mycket			         Mycket 	
				         missnöjd			           nöjd
									
Kommentarer:

20. Tror Du att Du kommer att bo kvar i Kimito/Korpo under de närmaste fem åren? 
	
a) Ja						
b) Tveksamt					
c) Nej						
d) Nej – jag har redan flyttat bort			

Om Du har för avsikt att flytta bort inom den närmaste framtiden – nämn vad som kunde få Dig att komma på andra tankar och stanna kvar i kommunen

21. Var tror Du att Du kommer att bo om 10 år? 
	a) Skärgården/landsbygden			
	b) Liten stad/kommun (< 5000 inv.)			
	c) Medelstor stad/kommun (< 20000 inv.)	
	d) Stor stad/kommun (20000 inv. >)					

C. Frågor om utvandringen ur kommunerna
(enbart de som flyttat bort från Kimito eller Korpo besvarar frågorna)  

22. Vilken var Din boplats före utflyttningen? 
a) Kimito					
	b) Korpo					

23. Vilken är Din boplats efter utflyttningen? 
	a) Åbolands skärgård				
	b) Åbo	 - regionen				
	c) Huvudstadsregionen				
d) Övriga Finland				
	e) Utomlands					

24. Vilken är Din huvudsakliga sysselsättning? 				
					            före 	                        efter
					       utflyttningen                 utflyttningen
a) Egen företagare								
	b) Förvärvsarbetande, heltid						
	c) Förvärvsarbetande, deltid						
	d) Studier								
	e) Inom militären/tjänstgöring						
	f) Tjänsteledig/föräldraledig						
	g) Arbetssökande							
	h) Sjukpensionär, pensionär						
	i) Något annat, skriv vad	

25. Vilket är Ditt bostadsalternativ? 
         					            före 	                        efter
					                    utflyttningen                utflyttningen
	a) Egnahemshus								
	b) Radhuslägenhet							
b) Hyreslägenhet 							
	c) Bor hemma hos föräldrarna 						
	d) Ålderdomshem							

26. Vilka var Dina orsaker till utflyttningen? (fyll i ett eller flera alternativ) 
	a) Var arbetslös och fick arbete			
	b) Bytte arbete					
	c) Påbörjade eller avslutade studier		
	d) Ville byta bostadsmiljö 			
	e) Medföljande (t.ex. partner fick arbete)		
	f) Ville flytta närmare släkt och vänner		
	g) Ville återvända till hemorten			
h) Pensionering					
i) Flyttade ihop/isär				
	j) Fritidsaktiviteter  				
	k) Kommunalservice				
	l) Skatteöre					
m) Omgivningen(långa geografiska avstånd)	
n) Miljö/kultur					
o) Tvåspråkighet					
p) IT – förutsättningar/bredband 		
	q) Oattraktiva/dyra tomter		 	
	r) Annan orsak, ange vilken

27. Vilka var Dina anknytningar till Din nuvarande bostadsort innan utflyttningen? 
	a) Tidigare hemkommun				
	b) Släkt/vänner som bor där						
	c) Fritidsboende sedan tidigare			
	d) Ingen anknytning				
	e) Annan anknytning, vilken

28. Vilka förväntningar hade Du på Ditt boende på den nuvarande bostadsorten innan Du flyttade bort från Kimito/Korpo?

			       	       Mycket låga 	                   Mycket höga
                               förväntningar		                   förväntningar
a) Socialt liv								
b) Kulturutbud 							
c) Fritidsaktiviteter						
d) Bostad/boendemiljö 						
e) Miljö								
f) Serviceutbud (offentlig)					
	g) Serviceutbud (privat)						
	h) Personlig trygghet						
	i) Familjeekonomi						
Kommentarer:

29. Ange vad som blev bättre och vad som blev sämre efter flytten till den nuvarande bostadsorten i jämförelse till Kimito/Korpo.
	       			         Mycket 			          Mycket
				          sämre			          bättre
a) Socialt liv								
b) Kulturutbud							
c) Fritidsaktiviteter						
d) Bostad/boendemiljö 						
e) Miljö								
f) Serviceutbud (offentlig)					
	g) Serviceutbud (privat)						
	h) Personlig trygghet						
	i) Familjeekonomi						
Kommentarer:

30. Deltog Du i det sociala livet i Kimito/Korpo? (fyll i ett eller flera alternativ)  
a) Jag deltog i föreningsliv			
	b) Jag deltog i kommunbeslutsfattandet 				
	c) Jag umgicks för det mesta med 		
	    andra inflyttare
	d) Jag umgicks även med andra personer		
	    än inflyttare
e) Jag umgicks för det mesta med personer	 
	    med samma modersmål			
	f) Jag umgicks både med svensk- och 		 
	    finskspråkiga personer
	g) Jag hade inget intresse av delta i det		
	    sociala livet i kommunen
Kommentarer:

31. Hur nöjd är Du med Din nuvarande bostadsort?
          Mycket			          Mycket 	
				         missnöjd			            nöjd
									
Kommentarer: 

32. Tror Du att Du kommer att bo kvar på Din nuvarande bostadsort under de närmaste fem åren? 
a) Ja						
b) Tveksamt					
c) Nej						
d) Nej – jag har redan flyttat bort			

33. Om Du har för avsikt att flytta bort från Din nuvarande bostadsort – kunde Du möjligen tänka Dig att flytta tillbaka till Kimito eller Korpo? 
a) Ja						
b) Nej						

Motivera gärna: 

34. Var tror Du att Du kommer att bo om 10 år? 
	a) Skärgården/landsbygden			
	b) Liten stad/kommun (< 5000 inv.)			
	c) Medelstor stad/kommun (< 20000 inv.)	
	d) Stor stad/kommun (20000 inv. >)			

35. Om Du har några ytterligare kommentarer om undersökningen eller enkäten: 

     Ett varmt tack för Din medverkan!