Fåglar Vid Slettnes – Nordnorge
den 13-23 maj 2002

Deltagare
Anders Blomdahl, Niklas Holmström, Jan Hägg & Magnus Ullman, Sverige

Allmän reseinformation
Söndagen den 12 maj var det så dags för fyra förväntansfulla sträckskådare att påbörja resan mot nordligare breddgrader. Sammanstrålningen skedde på Arlanda. Magnus tog flyget från Sturup, Anders flög från Kallinge och Jan hämtade upp Niklas i bil. De två bilburna tidsoptimisterna hann checka in i tid och till och med växla till norska pengar. Klockan 17.25 lyfte planet med destination Kiruna.
	Den mest prisvärda och tidssparande kombinationen att åka till Slettnes är sannolikt flyg till Kiruna och därifrån med hyrbil, en bilresa på drygt 10 timmar i bra väglag. Detta var således vårt val. När det gäller boendet i Gamvik (byn vid Slettnes), så fick vi låna en mysig lägenhet av Kåre och Bölga Grip. Lägenheten hade alla bekvämligheter och med utsikt över havet och hamnen. De andra skådarna som var på Slettnes bodde på ”Gjesten”, ett litet hotell i Gamvik med restaurang och pub.
	Att planera en resa till Slettnes kräver inte särskilt mycket förberedelser, utan handlar mest om att bestämma tid för själva skådningen och sedan boka flyg och hyrbil i god tid! Se till att hyrbilen står och väntar på Kiruna flygplats, sedan är det bara att ge sig iväg. När det gäller hyrbil, kolla då på flera uthyrare. Det kan skilja en tusenlapp eller mer. Även boendet på ”Gjesten” bör bokas i god tid, då de inte har alltför många rum. Det viktigaste i Slettnesskådarens packning är – förutom optisk utrustning – varma kläder och en stor termos!

Litteratur och referenser
Fågelguiden (1999). Mullarney, K., Svensson, L., Zetterström, D. & Grant, P.J. Bonniers, Stockholm.
Lommar (1992). Jonsson, L. & Tysse, T. Vår Fågelvärld, supplement 15.
Sjöfågelboken (1993). Breife, B., Holmström, N. & Blomqvist, L. Vår Fågelvärld, supplement 18.
Skuas and Jaegers (1997). Malling Olsen, K. & Larsson, H. Pica Press, London.
Fåglar i Europa (1992). Jonsson, L. Wahlström & Widstrand, Stockholm.
Whales, Dolphins and Porpoises (1995). Carwardine, M. & Camm, M. Dorling Kindersley, London.

The Rare Birds of Finnmark 1996-1999. Günther, M. & Heggland, H. Rapporten finns att ladda ner från webbplatsen ”Fåglar vid Slettnes Fyr”, se adress nedan.
Fåglar vid Slettnes fyr 11–23 maj 1999. Holmström, N. Reserapporten finns att ladda ner från webbplatsen ”Fåglar vid Slettnes fyr”, se adress nedan.

Här hittar du mer information om Slettnes:
Slettnes – Det arktiska sträcket (2002). Ullman, M. Vår Fågelvärld 7/02: 22-25.
Slettnes fyr och arktiska delikatesser (1999). Holmström, N. Roadrunner 3/99: 10-12.
Fåglar vid Slettnes fyr: slettnes.seawatching.net
Slettnes Fuglestasjon: home.online.no/~bwraanes/slettnes/

Karta: Nordkalotten, skala 1:700 000, utgiven av Kartförlaget (www.kartforlaget.com)

Dag–för–dag
12-13 maj: Klockan 17.25 lyfte planet från Arlanda mot Kiruna, som vi anlände till strax efter 19.00. Efter diverse klädombyten, pusslande och packande (läs Magnus jättetrunk) i den hyrda kombin kunde vi lämna Kiruna bakom oss vid 20-tiden. Fyra förväntansfulla och endorfin-kickade skådare var på väg mot midnattssolen vid Slettnes. Bilresan gick smidigt, förutom lite nyanländ hets på tallbitar strax utanför Kiruna, som visade sig vara något helt annat. Den absoluta tvärniten i dubbel bemärkelse orsakades av en stor vit plastpåse ute på ett fält mitt i den dunkla natten. Som sagt, annars flöt resan på och timmarna gick sakta men säkert i takt med milen som averkades. Bland observationerna kan nämnas följande:

12 maj 
Kiruna-Karesuando
Grönbena: spelande
Gluttsnäppa: spelande
Dubbeltrast: 2 ex
Rödvingetrast: flera
Tjäder: 1 tupp + 2 hönor
Sångsvan: 2 ex
Sädgås: 1 ex

Karesuando-Kivilompolo
Dalripa: 3 ex
Tjäder: 1 ex höna
Jorduggla: 1 ex
Morkulla: 2 ex	13 maj
Kautokeino-Lakselv
Fjällvråk: 1 ex jagande 00:05
Dalripa: 16 ex
Strömstare: 1 ex på broräcke

Lakselv-Gamvik
Skata: enstaka
Dalripa: 7 ex
Snösparv: mängder!
Havsörn: 1 ex subad.
Storlom: 1 par	

Vi anlände till Gamvik vid 06-tiden på måndag morgon. Ett snabbt span i hamnen gav tre alförrädare, en hane och två honor. Sedan körde vi upp till Kåre och Bölgas hus i sluttningen ovanför hamnen och lastade in allt bagage i lägenheten, som vi fått låna av dem. All nödvändig utrustning åkte fram i rask takt liksom omsvidning till full vintermundering. Klockan 07.00 stod vi så vid Slettnes fyr, triggade till max och spanade ut över havet. Molnen svepte fram i en frisk och kylig ostvind. Resultatet blev bland annat tre rastande vitnäbbade (+ tre sträckande), 23 vittrutar (12 i en flock), praktejdrar, tusentals tordmular, tretåmåsar och stormfåglar samt en ljus bredlabb mot ost. Det var som balsam för fyra reströtta sträckskådare! Det blev en lång och behaglig sömn efter det att vi bjudits på en underbart god lunch (tre olika fiskrätter) hos Bölga och Kåre.

14 maj: Denna dag las till de mer minnesvärda i bagaget av skådarupplevelser genom åren. Under kvällen/natten den 13.5 hade vinden vridit till SV. Vi vaknade upp till en måttlig sydväst, himlen täckt av moln, plusgrader och kanonsikt över havet. Vi var totalt oförberedda på att toppdagen för bredlabbarna skulle komma så tidigt, ”tagna på sängen”, så att säga. Trots att vi var på plats 02.45 var labbsträcket redan i full gång! Lågt, halvhögt, högt, nära, på avstånd, glesa flockar, småflockar, fåglar på band, ja, det blev smått hysteriskt där vid fyren. Det var njutning på hög nivå och klickandet från allas räknare överröstade de snabba hjärtslagen. Anders tilldelades den svåra men delikata uppgiften att hålla räkning på alla ljusa bredlabbar. Som vi skrek på alla labbar! Förutom alla labbar gick många andra arter till och det blev en toppdag för både vitnäbbad islom och smålom. Vi stod vid fyren och nötte till 12.00, trots att sträcket mattats av redan under förmiddagen. Bland sträckarna kan nämnas små- (483) och storlom (2), svartnäbbad- (1) och vitnäbbad islom (77 str O + 7 mot V), gråhakedopping (2), bredstjärtad labb (669; 625 ljusa och 44 mörka), labb (211), fjällabb (4), storlabb (5) och tordmule (3 000). Två tumlare utanför fyren rundade av morgonens upplevelse. 
	Två timmars sträckbevakning på kvällen gav inte mycket i labbväg, utom en storlabb mot väst.

15 maj: Visa av gårdagens amatörmässiga sovmorgon vid västvind var vi på plats redan 01.50. Där mötte oss fyra huttrande och nyanlända Värmlänningar (Johan Bohlin, Göran Ekström, Dan Mangsbo och Fredrik Wilde). Mulet och till en början svaga vindar, som senare ökade från SV och sakteligen vridande till VNV. Enstaka omgångar med duggregn och disig horisont hade ingen större påverkan hos de församlade. Artsammansättningen var god och till allas glädje passerade det även denna dag bredlabbar; 153 ljusa och 5 mörka. Största flocken utgjordes av 20 ex som passerade relativt nära och förevigades på foto av Dan Mangsbo. Även några kustlabbar och fjällabbar passerade. Förutom bredlabbarna var morgonens höjdpunkter två: En tumlare som passerade en bit ut och en utter som simmade längs med strandlinjen nedanför fyren!
	Den dryga tre timmar långa kvällsbevakningen i frisk vind från VNV var artmässigt rätt medioker, förutom mängderna stormfågel och lunnefågel; över 13 000 mot ost respektive 12 930 mot väst! Vad gjorde väl det när Magnus började hojta om något som kunde vara valar långt ut. Det tog ett tag innan vi alla fyra fick in dem, trots att tiden tycktes stå stilla. Vi höll andan och sedan, med utandningen, kom det förlösande ordet ”Späckhuggare!”. De simmade snett in mot oss i sydvästlig riktning. Antalet var svårt att avgöra då flocken var relativt utspridd, men vi enades om 10-15 ex, varav en hane med enorm ryggfena. Glädjen var total och utropen många när de lekfullt började hoppa och kasta sig upp över havsytan. Vi observerade flocken i drygt en kvart. En upplevelse, så oväntad, men ändå inte. På morgonen hade vi pratat om  späckhuggare – kanske orsakad av morgonens tumlare – med både Kåre, Roy och en av fyrpersonalen samt kastat drömmande blickar i Magnus medhavda ”valbok”. Vem somnade inte in som ett lyckligt barn den kvällen?

16 maj: Morgonens väder med måttlig nordost, duggregn då och då samt en mindre omgång dimma la grunden för en vilodag, för fåglarna liksom en välbehövlig för oss. Vi avbröt bevakningen vid 05.40, åkte hem och sov. Efter ett par timmars sömn åkte vi till Mehamn för matinköp, kiosklunch och skådning. Höjdpunkten där blev en 3K vitvingad trut i hamnen, som erbjöd fina obsar flygande som liggande på vattnet. Drygt fyra timmars bevakning vid fyren på eftermiddagen/kvällen gav inte mycket i sträckväg.

17 maj: Vi vaknade upp och konstaterade att det snöat något under natten. På plats vid fyren 02.40. Ett lätt molntäcke och måttliga NO-vindar. En rätt skön morgon med lagom sträck: smålom (102), svartnäbbad- (1) och vitnäbbad islom (20+5 fällande) samt alla fyra labbarna. Vi kunde också ägna oss åt dräktstudier av stormfågel och praktejdrar i olika åldrar. Snösparvparet som höll till vid fyren lockades fram på någon meters håll av Magnus medhavda ljudanläggning, som spelade upp snösparvsång (se fotot i VF 7/02). Vi började nu förstå att Magnus feta trunk innehöll mer än bara det nödvändigaste: Compact living i sin extremaste form! Två timmars spanande på kvällen gav inte mycket, förutom att solen tittade fram titt som tätt.

18 maj: Morgonens sextimmarspass visade en liten uppgående trend för bredlabbarna, med 15 ljusa och 1 mörk mot ost samt näst bästa dagen för storlabb (4 mot ost). Totalt 28 vitnäbbade islommar och 103 smålommar får väl räknas som rätt OK också. Dagens höjdpunkt var annars den bofinkhona som höll till vid Kåres fågelbord (utanför vårt fönster), vilket även en gråsiding gjorde. Liksom gårdagens kvällspaning bjöd även denna på en del sol i ryggen och span över ett djupblått hav.

19 maj: Fyra par ögon blickade ut genom fönstret och betraktade det snötäckta landskapet. Brr, det såg onekligen kyligt ut. Säg vem som inte ville krypa ned i sängens väme igen!? Att vädret växlar snabbt på dessa breddgrader skulle visa sig rätt snart. Bara efter någon timme sprack molnen upp och under hela dagen var det klart till växlande molnighet med svaga vindar från nordost. Snön smälte successivt undan. Vi var ute vid fyren strax efter tre på morgonen och nötte på till nio. Nämnas kan smålom (110), storlom (1), vitnäbbad (29, varav 18 mot ost), bredlabb (2 ljusa), fjällabb (11) och bästa dagen med silvertärna (57 + 2 mot V). Från värmen i Danmark dök plötsligt två välkända nunor upp – Klaus Malling Olsen och Michael Thim. Vid nioblecket lämnade vi dem och tog bilen en kilometer närmare Vardnesodden, väster om fyren. I strålande solsken vandrade vi ut på udden. I bukten väster om udden låg fyra granna vitnäbbade och närmare 300 praktejdrar fördelade på några flockar. De senare låg också mycket fint och alla identifierbara åldrar fanns representerade, vilka gav upphov till studier och diskussioner. Janne dokumenterade de olika dräkterna genom video/tub, vilket gav lärorika studier i efterhand. Över västra delen av reservatet spelflög labbar och vid ett tillfälle inräknades hela 41 ex i luftrummet! Sträcket under två timmars kvällsbevakning var rätt mediokert, dock dagens enda spetsbergsgrisslor, 2 ex mot ost.

20 maj: Dagens sträck förbi fyren flöt på i lagom takt, utan exceptionella antal eller arter. Nämnas kan smålom (152), vitnäbbad (28), tundrasädgås (4 mot NV) och fjällabb (3). Dagens behållning var helt klart minst fem späckhuggare, som observerades långt utanför fyren i drygt en kvart. Inte att förglömma är den rödräv som gav ypperliga närobsar längs vägen mellan Gamvik och Mehamn. Janne videofilmade räven när den på klassisk jaktmanér tog flera höga hopp och slutligen fångade en sork, vilket var en häftig upplevelse! Det sångsvanpar som låg i en göl strax utanför Gamvik var den enda observationen vi hade av arten i Slettnes/Gamvik.

21 maj: Vi vaknade vid 01-tiden och en titt ut genom fönstret var nedslående. Snön yrde i nordostvinden. Vi ställde väckarklockan på fem, medan den härdiga stationschefen Roy Erling Wrånes bevakade sträcket mellan 01.30-05.30. Sträcket var då magert med åtta smålommar, två vitnäbbade och en fjällabb. Senare på morgonen var snömodden relativt lätt, så vi begav oss iväg till fyren strax innan sex. Halvvägs till fyren flög en fjällabb över vägen och Anders gasade på. Mellan 06.00-08.00 passerade merparten av morgonens 138 fjällabbar lågt över havet. De största flockarna låg på 19, 13, 12 och 11! Vid 07.30 vred vinden till nordväst och snön upphörde tvärt, därefter passerade bara någon enstaka fjällabb. Sambandet mellan väderläge och uppträdandet av fjällabb kändes rätt uppenbart. Vi kan bara spekulera i om det passerade än fler längre ut, ”bakom” ridån av yrsnö på morgonen. Fram till 12.05 inräknades även smålom (161), vitnäbbad (19+4), periodens femte gråhakedopping och bredstjärtad labb (6). Kvällen avslutades med en god middag på ”Gjesten”, som Roy vänligen bjöd på. Gott och trevligt!

22 maj: En intressant och härlig morgon. Strax innan 04.00 var vi på plats vid fyren. Vädret var övervägande klart, vinden måttlig-frisk från nordost och sikten var mycket god. Förutom att vi observerade fyra arter lom i perfekt ljus mot djupblått hav och njöt av kanonobsar på en utter nedanför fyren, var det labbarna som fascinerade oss. Vi stod i lä intill det yttersta husets västra kortsida – som alltid i vindar från ostsektorn – när vi upptäckte tre labbar som drog lågt västerut. Första tanken var att det var ”reservatlabbar” (vilka drar åt både väst och ost utanför kusten), men dessa var för stadiga och målmedvetna… kunde det verkligen vara… mot väst? Jo, mycket riktigt, tre ljusa bredstjärtade labbar. Stadigt mot väst. Efter ett tag kom ytterligare en bredlabb, nära i jämnhöjd med obsplatsen, för att följas av en fjäll- och bredstjärtad tillsammans, mot väst! Nu blev det fart i de fyras gäng: ”Vi får dem för sent, vi måste byta strategi. Till andra sidan av huset!” Vi förflyttade oss raskt till den östra kortsidan, där vi hade perfekt spanvinkel från norr till ost. Trots strålande sol var den friska nordostvinden isande kall. Men vad gjorde det när bredlabb efter bredlabb med jämna mellanrum passerade mot väst i perfekt medljus och nära strandlinjen! Vanligast var 1 eller 1-2 fåglar, men även några löst sammanhållna småflockar på 3-4 ex noterades. Tre (1+1+1) fjällabbar passerade tillsammans med bredlabbar. Totalt inräknades 57 bredstjärtade labbar (52 ljusa och 5 mörka) och 8 fjällabbar mot väst. Inte en enda mot ost. Bredlabbsdagarna den 14 och 15.5 och gårdagens fjällabbsdag var utan tvekan en upplevelse i sig, men denna dag tilläts vi njuta utan att bli stirriga! Klaus Malling Olsen och Michael Thim rapporterade under dagen att de från Hamningberg (Varanger) inräknat 29 bredlabbar mot väst och 3 fjällabbar mot ost.
	På kvällen bjöd vi Roy, Kåre och Bölga på middag, givetvis på ”Gjesten”. Sista kvällen i Gamvik!

23 maj: Morgonsträcket bevakades under 3,5 timmar och gav bland annat en bredlabb och två fjällabbar mot väst. Därefter var det dags att packa ihop våra saker och sova några timmar inför den långa resan mot Kiruna. Strax efter lunch, då vi packat allt i bilen, var det dukat bord hos Kåre och Bölga. En avskedsmiddag för denna gång! Det bjöds bland annat på kokta trutägg, vilket var en ny erfarenhet för några av oss. När vi tagit farväl, stuvade vi in oss i bilen och såg Gamvik försvinna i backspegeln…

23 maj
Gamvik-Lakselv, kl. 15.10-18.30
Storlom: 1 par
Fjällvråk: 4 ex
Stenfalk: 1 ex hane
Dalripa: 1 ex
Skrattmås: 5 ex ad.
Snösparv: ca. 20 ex

Porsangerfjorden, kl. 19.00-22.30
FJÄLLGÅS: 30 ex ad. i en gles men samlad flock nere på Valdakmyra! Fåglarna avnjöts länge och väl, för vem vet när man möter en vild fjällgås nästa gång? Kanske aldrig mer! En vacker och samtidigt vemodig upplevelse...
Bläsgås: 1 ex 2K, med fjällgässen
Sädgås: 8 ex
Gravand: 50 ex
Snatterand: 1 ex hane	Bläsand: 10 ex
Kricka: 6 ex
Stjärtand: 3 par
Havsörn: 1 ex ad
Fjällvråk: 1 ex
Dalripa: 3 ex spelande
Strandskata: flera ruvande i "måslådor"
Större strandpipare: ca. 100 ex
Kustsnäppa: inte en enda fågel!!!
Kärrsnäppa: ca. 100 ex
Brushane: 3 ex
Enkelbeckasin: 2-3 ex spelande
Myrspov: minst 17 ex
Småspov: 2 ex spelande
Rödbena: ca. 30 ex
Grönbena: flera spelande
Sidensvans: 2 ex hörda
Gråsiska: flera sjungande
Älg: 2-3 individer	

24 maj
Lakselv-Kautokeino-Karesuando-Kiruna,
kl. 23.00 (23/5)-08.30(24/5)
Vitkindad gås: 1 ex, mitt ute i ödemarken
Fjällvråk: 2 ex
Dalripa: 26 ex, flera spelande
Jorduggla: 1 ex (Finland)
HÖKUGGLA: 1 ex, som sågs mycket fint, sittande och flygande (Finland)
Blåhake: 1 ex sjungande
Lavskrika: 1 ex intill vägen

Rödräv: 1 ex
Skogshare: ca. 10 ex totalt	Dammarna i Kiruna, 24/5, kl. 09.00-09.30
Svarthakedopping: 3 ex
Sångsvan: 5 ex
Bläsand: 3 par
Mosnäppa: 1 ex
Grönbena: 2 ex spelande
Gulärla: 1-2 ex	
24 maj: Klockan 12.30 lyfte planet mot Arlanda och väl där, i ett sommarvarmt väder, skiljdes våra vägar åt för denna gång. Magnus flög hem till Lund, Anders till Kallinge, Jan släppte av Niklas i Stora Sundby Gård och fortsatte sedan hem till Nyköping. Alla mätta och belåtna på arktiska delikatesser samt med en stor längtan efter en lång och sammanhängande sömn!

Jämförelser mellan vårarna 1999 och 2002
De märkbara skillnaderna mellan de två vårarna var framför allt vädret och fisken/fisket. Det senare kan låta märkligt, men spelar förmodligen en stor roll för flera arters uppträdande. Under våren 1999 gick loddan till i otroliga mängder och efter dem kom skreien (vandringstorsken). Detta blev till ett hav av mat för många fågelarter, sälarna och fiskeindustrin längs Nordnorges kust. Dagligen låg mellan 5-10 trålare ute på det öppna havet och trålade liksom många mindre fiskekuttrar. Efter vissa trålare kunde det hänga kilometerlånga släp med ett par tusen stormfåglar! Mängderna lodda kan även vara förklaringen till att antalen rastande vitnäbbade islommar var betydligt mycket högre våren 1999 (max 188 ex den 13.5) jämfört med 2002. Även hos sill- och spetsbergsgrissla var skillnaden i antal mellan de båda vårarna mycket stor, vilket kanske inte har med tillgången på näring att göra (se dessa och tordmule). Under 2002 låg den storskaliga fiskeriverksamheten i Gamvik helt nere och på öppna havet syntes inga trålande båtar.
	Vädret skiljde sig på så sätt att mars och april 2002 var det varmaste och snöfattigaste i Finnmark på flera decennier. När vi kom upp var reservatet i stort sett snöfritt, vilket dock inte påverkar sjöfågelsträcket men väl observationerna av en del landfåglar. Vissa tättingarter, som till exempel stenskvätta, sånglärka, ladusvala, sädesärla och rödhake, sågs inte alls eller bara i slutet av vistelsen 1999. När det gäller vindförhållandena var de båda vårarna lika. Vindar från ostsektorn dominerade, med endast en till två dagar med ljumma vindar från SV-V och det var i dessa vindar labbarna gick till.

Observerade fåglar vid Slettnes/Gamvik

Smålom  Gavia stellata  (Red-throated Diver)
Observerad dagligen med 10-16 ex. Låg parvis utanför kusten och gjorde inflygningar över naturreservatet. Spelande par sågs och hördes vid flera tillfällen.
	Totalt sträckte 1 426 ex mot ost, varav 483 ex 14.5. Mycket få 2K-fåglar noterades och den totala majoriteten utgjordes av adulta i sommardräkt.
	Våren 1999: Totalt sträckte 813 ex mot ost 11–23.5, varav max 128 ex 16.5.

Storlom  Gavia arctica  (Black-throated Diver)
Totalt registrerades 10 ex på sträck mot ost. Utöver dessa observerades 1 ex (ad. i sommmardräkt) rastande 14.5

Svartnäbbad islom  Gavia immer  (Great Northern Diver)
Totalt observerades 3 ex på sträck: 1 ex 2K str O 14.5, 1 ex 2K str O 17.5 och 1 ex 2K str V 22.5. Rastande fåglar observerades enligt följande: Den 14.5 låg en 2K-fågel utanför fyren och vi såg hur den helt kallt snodde en fisk från en gammal vitnäbbad. Även den 15.5 låg en 2K-fågel utanför fyren, vilket kan ha varit samma fågel som föregående dag. Den 22.5 sågs en 2K-fågel stundtals tillsammans med en 2K vitnäbbad och det är troligt att det var samma fågel som senare flög västerut.

Vitnäbbad islom  Gavia adamsii  (White-billed Diver)
Observerades dagligen. Totalt sträckte 195 ex mot ost och 17 ex mot väst. Att beräkna det totala antalet rastande individer under perioden är dock mycket svårt. 
	Totalt observerades 14 2K-fåglar och resterande var adulta i sommardräkt. Det bör nämnas att de ljusa 2K-fåglarna är mycket svåra att upptäcka när de ligger på havet, jämfört med de i svart och vitt kontrasterande adulta fåglarna.
	Ensamma sträckare var vanligast, men även två och vid ett par tillfällen även tre fåglar sågs passera tillsammans. I tabellen nedan presenteras antalen sträckande, rastande och fällande. Observera att de rastande antalen alltid räknades direkt på morgonen vid flera tillfällen, innan den första fällande fågeln noterades. Detta för att undvika dubbelräkning i möjligaste mån, men givetvis kan det inte uteslutas att flera individer kan ha varit stationära flera dagar.
	13/5	14/5	15/5	16/5	17/5	18/5	19/5	20/5	21/5	22/5	23/5	
sträckande	3	77+7	15+6	4	20	13+2	18	16	21	8	-2	
rastande	3	7	12	4	9	11	9	6	–	3	–	
fällande	–	17	5	1	5	2	6	8	4	2	2	
Totalt	6	108	38	9	34	28	33	30	25	13	4	

Våren 1999: Totalt sträckte 153 ex mot ost 11-23.5, varav max 30 ex den 17.5. Den markanta skillnaden mellan 1999 och 2002 var de stora antalen rastande fåglar våren 1999. Den 13.5 räknades, längs kuststräckan Gamvik–Vardnesodden (ca. 6 km), hela 188 vitnäbbade och 26 obestämda islommar på avstånd! Förklaringen till de höga antalen rastande fåglar 1999 kan vara de otroliga mängder lodda som kom in till kusten i april och maj.

Gråhakedopping  Podiceps grisegena  (Red-necked Grebe)
2 ex str O den 14.5, 1 ex str O den 21.5 samt 2 ex som rastade utanför fyren den 15.5. Totalt 5 ex är notabelt med tanke på att det endast observeras 2-3 ex årligen i hela Finnmark (Günther & Heggland).

Stormfågel  Fulmarus glacialis  (Northern Fulmar)
Observerades dagligen i tusental och vi var ambitiösa nog att räkna dem de tre första dagarna, trots att det handlade om näringssökande fåglar. Ofta drar de i olika stråk både mot väster och öster. Den 15.5 registrerades totalt 13 340 ex. Fåglarna utanför Slettnes är dock intressanta som studieobjekt gällande dräktvariationerna. Från de normalt ljusa till de mörkt grå och variationer däremellan.
Våren 1999: Observerades dagligen i höga antal, max ca. 30 000 ex 12.5 (kan jämföras med ca. 50 000 ex vid Hamningberg 14.5)! Efter vissa trålare kunde det "hänga" kilometerlånga stormfågelsläp på ett par tusen fåglar!

Havssula  Sula bassana  (Northern Gannet)
Totalt passerade 250 ex mot ost och 17 mot väst. Klara majoriteten utgjordes av adulta fåglar.

Storskarv  Phalacrocorax carbo  (Great Cormorant)
Observerades dagligen med i snitt 30 ex. Utöver de provianterande fåglarna i området passerade totalt 103 ex mot ost. Hurvida dessa är rent sträckande eller inte låter vi vara osagt.

Toppskarv  Phalacrocorax aristotelis  (European Shag)
Observerades dagligen med 10-20 ex. Totalt noterades 137 ”sträckande” mot ost och 14 mot väst. Liksom hos storskarv är det svårt att avgöra om fåglarna mot ost var rent sträckande.

Gråhäger  Ardea cinerea  (Grey Heron)
Den 13.5 observerades 2 ex över Gamvik och utgör den enda observationen.

Sångsvan  Cygnus cygnus  (Whooper Swan)
Ett par rastade i en göl strax söder om Gamvik den 20.5.

Tundrasädgås  Anser fabalis rossicus  (tundra form of Bean Goose)
Totalt passerade 11 ex Slettnes fyr. Av dessa sträckte 4 ex ut i nordvästlig kurs den 20.5!

Grågås  Anser anser  (Greylag Goose)
Totalt passerade 6 ex fyren, 1 ex mot ost och 5 ex mot V.

Bläsand  Anas penelope  (Eurasian Wigeon)
De 5 ex (2+2+1) som sträckte mot ost den 15.5 och 1 par mot ost den 20.5, utgör periodens enda obsar av arten.

Kricka  Anas crecca  (Common Teal)
Totalt noterades 10 ex som sträckande mot ost och 5 ex mot väst. Rastande fåglar observerades enligt följande: 1 ex på reservatet den 18.5 och 1 par i Mehamn den 20.5.

Gräsand  Anas platyrhynchos  (Mallard)
Observerades nästintill dagligen. Minst 2-3 par fanns på reservatet och i Gamviks hamn.

Stjärtand  Anas acuta  (Northern Pintail)
Endast observerad på sträck med totalt 10 ex, alltid parvis.

Skedand  Anas clypeata  (Northern Shoveler)
Den 15.5 passerade 1 par Slettnes fyr mot ost och utgör enda observationen av arten.

Vigg  Aythya fuligula  (Tufted Duck)
Endast observerad på sträck med 2 ex den 13.5 och 7 ex den 15.5, samtliga mot ost.

Ejder  Somateria mollissima  (Common Eider)
Observerad dagligen, dock betydligt fåtaligare än praktejder. Unga hanar var klart ovanliga inslag i flockarna, vanligen en 2K hane om dagen och max 5 2K hanar den 23.5. Totalt 62 ex passerade mot ost.

Praktejder  Somateria spectabilis  (King Eider)
Observerad dagligen. Antalet rastande fåglar varierade mellan dagarna. Honorna dominerade klart och därefter 2K hanar. Adulta hanar och 3K hanar var klart sparsammare. Skådningen vid Slettnes bjuder på mycket intressanta dräktstudier hos unga praktejderhanar och vissa individer var mycket svåra att åldersbestämma, som 2K eller 3K. Några härliga njutobsar av ”guldejder” blev det varje dag! Den 19.5 observerades totalt 17 adulta hanar (15 rastande och 2 sträckande). Det var mycket svårt att avgöra om fåglarna som passerade mot ost var sträckande eller utgjordes av lokala förflyttningar. I tabellen nedan presenteras antalen ”sträckande” och rastande 13-23.5:
	13/5	14/5	15/5	16/5	17/5	18/5	19/5	20/5	21/5	22/5	23/5	
”sträckande”	20	122	78	6	3	32	88	70	205	30	1	
rastande	90	100	340	120	240	150	460	100	80	80	150	

Alförrädare  Polysticta stelleri  (Steller's Eider)
Endast 3 ex (1 ad. hane och 2 honor) observerades, Gamviks hamn 13-15.5.

Alfågel  Clangula hyemalis  (Long–tailed Duck)
Rastande småflockar observerades dagligen under hela perioden. Totalt inräknades 5 593 ex sträckande mot ost, varav 2 210 ex den 18.5.

Sjöorre  Melanitta nigra  (Common Scoter)
Rastande flockar observerades dagligen utanför fyren, med som mest ca. 300 ex den 21-22.5. Totalt inräknades 1 016 ex sträckande mot ost, varav 240 ex den 15.5..

Svärta  Melanitta fusca  (Velvet Scoter)
Totalt observerades 96 ex sträckande mot ost, max 36 ex den 19.5, samt 1 ex mot väst. Inga rastande fåglar noterades.

Knipa  Bucephala clangula  (Common Goldeneye)
Observerades endast på sträck: Totalt 7 ex mot ost och 1 ex mot väst.

Småskrake  Mergus serrator  (Red-breasted Merganser)
Totalt noterades 33 ex mot ost och 6 ex mot väst.

Storskrake  Mergus merganser  (Goosander)
Utöver de sträckande fåglarna observerad enligt följande: 1 ex hane 17.5, 2 hanar 20.5 och 3 hanar 21.5, samtliga i Gamviks hamn.

Havsörn  Haliaeetus albicilla  (White-tailed Eagle)
Observerad nästintill dagligen. Vissa dagar med 2-3 ex (adulta och subadulta), som patrullerade kusten och passerade fyren på fint håll. Nämnas kan en jagande/dykande adult fågel över havet den 14.5 samt en jagande som fick en fisk den 21.5. Vid flera tillfällen observerades havsörn som satt på Vardnesoddens ”rygg” och spanade ut över havet.

Fjällvråk  Buteo lagopus  (Rough-legged Buzzard)
2 ex den 13.5 och 15.5. Den 20.5 observerades vardera 1 ex mellan Gamvik-Mehamn och i Mehamn.

Strandskata  Haematopus ostralegus  (Eurasian Oystercatcher)
3-4 stationära par längs sträckan Gamvik-Slettnes fyr. 4-10 ex observerades dagligen. Utöver dessa bokfördes 8 ex i en flock som sträckande.

Större strandpipare  Charadrius hiaticula  (Common Ringed Plover)
Observerad dagligen från den 15.5 med 1-3 ex, särskilt i Gamviks hamn vid ebb. Mot slutet av perioden en del spelande på reservatet. Totalsumman för sträckande slutade på notabla 1 ex.

Ljungpipare  Pluvialis apricaria  (European Golden Plover)
Observerad dagligen (även längs vägarna i Gamvik). Från 17.5 minst 10 ex per dag och flera spelande på reservatet. Totalt 2 ex passerade mot ost.

Kustsnäppa  Calidris canutus  (Red Knot)
Den 20.5 rastade 9 ex i sommardräkt vid fyren. Utöver dessa registrerades 41 ex mot ost och 120 mot väst (fördelade på 80+40).

Skärsnäppa  Calidris maritima  (Purple Sandpiper)
Observerad dagligen, främst i hamnen (vid lågvatten) och vid fyren. Max 120 ex den 18.5 och 110 ex den 18.5, Slettnes/Gamvik. Störst antal vid fyren medan de bästa närobsarna görs i Gamviks hamn. Skärsnäppans lockläte, det mjuka och vaktellika "plyttandet", är vid sidan om labbarnas jamanden ett karaktäristiskt ljud för Slettnes i maj! Totalt 139 ex bedömdes som rena sträckare mot ost.

Kärrsnäppa  Calidris alpina  (Dunlin)
Utöver 3 ex sträckande mot ost 15.5, observerad enligt följande: 1 ex 13.5 och 2-3 ex i Gamviks hamn 18-23.5. Spelande fåglar hördes under den senare perioden.

Enkelbeckasin  Gallinago gallinago  (Common Snipe)
Utöver den sträckande fågeln den 13.5 observerades 1 ex på reservatet 17-19.5 samt 1 ex i Mehamn den 20.5.

Myrspov  Limosa lapponica  (Bar-tailed Godwit)
Enda observationen utgörs av 4 ex sträckande mot ost den 15.5.

Småspov  Numenius phaeopus  (Whimbrel)
Totalt noterades 4 ex på sträck och utgör de enda observationerna. Detta kan jämföras med maj 1999, då arten observerades dagligen på reservatet (10–20 ex spelande från den 19.5). En förklaring till de höga antalen 1999 kan vara att observatören (Niklas Holmström) gick hela vägen mellan Gamvik och Slettnes, fram och tillbaka, två gånger dagligen.

Storspov  Numenius arquata  (Eurasian Curlew)
Utöver de 3 ex som noterades på sträck mot ost, observerades 1 ex på reservatet den 19.5.

Rödbena  Tringa totanus  (Common Redshank)
Observerad med 1 den 14.5, 1 ex 15.5 och slutligen 3 ex i Mehamn den 20.5.

Roskarl  Arenaria interpres  (Ruddy Turnstone)
Observerad nästintill dagligen med 4-8 ex samt 12 ex som sträckande mot ost.

Bredstjärtad labb  Stercorarius pomarinus  (Pomarine Skua)
Totalt inräknades 858 ex mot ost och 59 ex mot väst, fördelat på 859 ljusa och 58 mörka! Den 14.5 blev en dag att minnas och vi var helt oförberedda att toppdagen skulle komma så tidigt: totalt 625 ljusa och 44 mörka mot ost! Dessutom hade vi varit lite oroliga för att det inte skulle bli någon toppdag för bredlabbarna, eftersom Roy Erling Wrånes lyckats pricka in den helt fabulösa toppdagen tre veckor tidigare: 8 316 ex (varav 163 mörka) mot ost den 22.4!
	Klara majoriteten utgjordes av adulta fåglar eller det vore kanske rättare att säga könsmogna fåglar. När så höga antal passerar erbjuds även lärorika studier av olika dräktvariationer, fler än man kan tro. Diskussionerna gällande ålder och kön var många, trots att variationerna är begränsade till de mittersta stjärtpennornas längd och hurvida de är vridna eller inte samt kroppens färg och teckning.
	Intressant var det västriktade sträck som ägde rum den 22-23.5 och det var verkligen en njutning att se dessa passera i perfekt medljus längs med kustlinjen.
	En förutsättning för att den bredstjärtad labben ska passera i höga antal tycks vara vindar från SV-V. Det kan knappast vara en tillfällighet att samtliga fyra toppdagar vårarna 1998, 1999 och 2002 ägde rum i just vindar från västsektorn. 
Våren 1999: Under perioden 11-23.5 passerade totalt 1 610 ex mot ost. Av dessa var 61 ex av mörk fas och resterande ljusa. Totalt kunde 22 ex urskiljas som subadulta. Toppdagen den 18.5 passerade hela 1 347 ex och de tre största flockarna låg på 45, 32 och 26 ex. Som jämförelse kan nämnas att våren 1998 inföll toppdagen den 17.5, då med 1 000 ex mot ost.

Labb  Stercorarius parasiticus  (Arctic Skua)
Totalt passerade 316 ex mot ost, fördelat på 118 ljusa och 198 mörka. Bästa dag blev den 14.5 med 211 ex. Många gånger var det svårt att avgöra om labbarna som passerade var rent sträckande eller om de kom från reservatet, så kallade ”reservatlabbar”. De vi bedömde som rent sträckande passerade vanligen i ett stråk längre ut och höll en stadig kurs mot ost.
	Mängderna häckande labb (ca. 300 par) på reservatet är fascinerande. Labb hörs och ses hela tiden vid fyren och på reservatet. Vid fyren drar det hela tiden flockar med labb fram och tillbaka, mellan reservatet och jaktområdena över havet utanför fyren. En sann karaktärsart för Slettnes!
Våren 1999: Under perioden 11-23.5 passerade totalt 570 ex mot ost, varav 264 ex den 18.5. Av det totala antalet var 163 ex av mörk fas och resterande ljusa.

Fjällabb  Stercorarius longicaudus  (Long-tailed Skua)
Totalt inräknades 158 ex mot ost och 13 mot väst. Bästa dag blev den 21.5, då 139 ex passerade under ett par morgontimmar i yrsnö. De största flockarna denna dag låg på 19, 13, 12 och 11.
Våren 1999: Under perioden 11-23.5 passerade totalt 250 ex mot ost, varav max 195 ex den 18.5. De största flockarna låg på 13, 11 och 9 ex.

Storlabb  Stercorarius skua  (Great Skua)
Totalt 9 ex mot ost och 8 ex mot väst. Utöver de som noterades i sträckprotokollet sågs 1 ex som snurrade runt utanför fyren den 23.5.
Våren 1999: Under perioden 11-23.5 passerade totalt 36 ex mot ost. Som mest 3 ex i en flock, annars uteslutande ensamma fåglar. Även för denna märktes en topp den 18.5, med 14 ex mot ost.

Antal sträckande labbar per dag
	13/5	14/5	15/5	16/5	17/5	18/5	19/5	20/5	21/5	22/5	23/5	
Bredstj.labb	1	669	158	6	1	16	2	–	5+1	-57	-1	
Labb	45	211	10	10	1	2	2	17	17	1	–	
Fjällabb	–	4	1+3	–	1	–	11	2	139	-8	-2	
Storlabb	–	1+4	–	2+2	-2	4	1	–	1	–	–	

Skrattmås  Larus ridibundus  (Black-headed Gull)
2 ex ad. i Gamviks hamn 13.5 och 16.5.

Fiskmås  Larus canus  (Common Gull)
Tämligen allmän. Många par och mindre kolonier på reservatet.

Silltrut  Larus fuscus  (Lesser Black-backed Gull)
1 ex ad. (troligen intermedius) utanför fyren den 15.5.

Gråtrut  Larus argentatus  (Herring Gull)
Tämligen allmän. Många par längs kusten.

Vitvingad trut  Larus glaucoides  (Iceland Gull)
Den 16.5 upptäcktes 1 ex 3K i Mehamns hamn. Vårfåglar i Finnmark är ovanliga medan vinterfåglar är mer regelbundna. Våren 1999 observerades totalt 2 ex: 1 ex 2K på Kjeholmen (strax norr om Gamvik) och 1 ex 3K i Elvevågen (viken innanför Kjeholmen).

Vittrut  Larus hyperboreus  (Glaucous Gull)
Observerades dagligen, både rastande och sträckande. Skäret (vid ebb) nordväst om fyren och vid fyren var de säkraste platserna för arten. Ofta kom vittrutarna längs kustlinjen och passerade då nära obs-platsen vid fyren. De flesta vittrutarna rörde sig förmodligen inom området, varför det var svårt att bedöma det totala antalet och om några överhuvudtaget kan räknas som rent sträckande. Den största ansamlingen utgjordes av 12 ex i en löst sammanhållen flock den 13.5.
	Klara majoriteten utgjordes av 2K-fåglar (de flesta med rugglucka i inre handen, vilket även var fallet våren 1999). Enstaka adulta, 3K och 4K (adultlika) observerades även regelbundet, max 3 adulta den 13.5.
	13/5	14/5	15/5	16/5	17/5	18/5	19/5	20/5	21/5	22/5	23/5	
”sträckande”	–	1+5	2	–	7	3	3	3	5+1	1+1	–	
stationära	24	6	6	6	–	4	2	1	–	2	1	

Havstrut  Larus marinus  (Great Black-backed Gull)
Tämligen allmän. Klart talrikaste häckaren på Kjeholmen, med en koloni på drygt 150 par. Med erfarenhet från Östersjön känns det märkligt att se arten häcka i kolonier!

Tretåig mås  Rissa tridactyla  (Kittiwake)
Tusentals fåglar passerade Slettnes mellan häck- och födoplatser dagligen och sorlet av deras karaktäristiska läte genljöd lufthavet. Ett fåtal 2K-fåglar kunde urskiljas dagligen.
Våren 1999: Alltifrån 3 000 till 30 000 per dag, passerade fyren mellan häckningsplats och näringsök.

Silvertärna  Sterna paradisaea  (Arctic Tern)
Totalt inräknades 133 ex mot ost (57 den 19.5) och 29 ex mot väst. Antalen får ses som låga med tanke på att bevakningen gjordes under dennes egentliga sträckperiod, förmodligen beroende på ogynnsamt väderläge. Toppdagen ägde rum några dagar efter det vi lämnat Slettnes: Hela 3 052 ex passerade mot ost den 27.5 (Roy Erling Wrånes).
Våren 1999: I jämförelse med antalen ovan passerade 527 (+ mängder stationära 18.5) ex 18-19.5 och 2 500 ex 22-23.5. Intressant är den antalsmässiga skillnaden mellan Slettnes och Hamningberg (Varanger) den 18.5; 478 respektive 2 000 ex mot ost.

Sillgrissla  Uria aalge  (Common Guillemot)
Relativt fåtalig med totalt 109 ex mot ost och 10 mot väst. En del rastande och snurrande observerades också. Då alkorna inte var högprioriterade under sträckräkningen kan en del smitit förbi osedda. Antalen är dock långt under de som noterades våren 1999.
Våren 1999: I början av perioden ca. 200 ex/dag, ökade sedan antalsmässigt i slutet av vistelsen.

Spetsbergsgrissla  Uria lomvia  (Brünnich's Guillemot)
Endast 18 ex mot ost och 7 ex mot väst samt ett fåtal fällande utanför fyren, får nog ses som exceptionellt under det normala. Inga artrena flockar observerades, utan samtliga utgjordes av ensamma fåglar som ingick i främst tordmuleflockar. Att vi missade en del i större tordmuleflockar eller alkor som passerade längre ut är givet, men kan knappast kompensera det faktiska låga antalen. Förmodligen var det bara en tillfällighet att antalen för både sill- och spetsbergsgrissla var jämförelsevis mycket låga under perioden för vår vistelse.
Våren 1999: Dominerade klart tillsammans med tordmule första veckan, 200–400 ex/dag.

Tordmule  Alca torda  (Razorbill)
Den av alkorna som dominerade totalt under hela perioden, förutom den 15.5 då ett massivt väststräck av lunnefågel räknades. Notabelt är hela 3 920 den 13.5 och 3 000 den 14.5, samtliga mot ost. Därefter sjönk antalen per dag markant.
Våren 1999: Den bland alkorna (undantaget lunnefågel) som noterades i högst antal per dag, max ca. 800 ex 14.5.

Tobisgrissla  Cepphus grylle  (Black Guillemot)
Observerades dagligen med 60-100 ex. Något regelrätt sträck förekom inte, utan det rörde sig uteslutande om ”snurrande” och näringssökande flockar. Det antalsmässiga uppträdandet var lika mellan vårarna 1999 och 2002.

Lunnefågel  Fratercula arctica  (Atlantic Puffin)
Observerades dagligen med 50-150 ex mot ost, med två undantag: Under tre timmar (16.40-19.40) den 15.5 passerade i en strid ström hela 12 930 ex mot väst samt 500 ex mot väst den 22.5.
Våren 1999: Observerades dagligen med 100–150 ex, undantaget följande dagar: 2 784 ex 17.5, 785 ex 19.5, 13 945 20.5 och hela 18 336 ex den 21.5. Samtliga passerade mot väst.

Stadsduva  Columba livia  (Feral Pigeon)
1 ex i Mehamn den 16.5 utgör enda observationen.

Jorduggla  Asio flammeus  (Short-eared Owl)
1 ex den 14.5 utgör enda obsen av arten.

Sånglärka  Alauda arvensis  (Skylark)
Totalt tre observationer: 1 ex den 15.5, 1 sjungande vid fyren 16.5 och 1 ex den 19.5.

Ladusvala  Hirundo rustica  (Barn Swallow)
2 ex den 14.5 och 1 ex den 15.5.

Skärpiplärka  Anthus petrosus  (Rock Pipit)
Observerades dagligen med 2-3 ex, varav ett revirhävdande par vid fyren hela perioden.

Ängspiplärka  Anthus pratensis  (Meadow Pipit)
Observerades dagligen med 2-6 ex.

Sädesärla  Motacilla alba  (White Wagtail)
Observerades dagligen med 2-3 ex.

Stenskvätta  Oenanthe oenanthe  (Northern Wheatear)
1 ex vid fyren den 14-23.5 och ytterligare 3 ex på reservatet den 23.5.

Björktrast  Turdus pilaris  (Fieldfare)
Observerades dagligen. Två bon hittades i Gamvik, vilka var belägna på utskjutande trälister ovanför fönstrena på boningshusen.

Rödvingetrast  Turdus iliacus  (Redwing)
Observerades dagligen och hördes sjunga, max 10 ex den 21.5.

Skata  Pica pica  (Magpie)
1–2 par i Gamvik. Eftersom det inte finns några träd häckar de i telefonstolparna.

Kråka  Corvus corone cornix  (Hooded Crow)
Observerades dagligen med 10–20 ex.

Korp  Corvus corax  (Raven)
Observerades dagligen med ca. 10 ex. Ett par häckade i det gamla stenbrottet i hamnen.

Gråsparv  Passer domesticus  (House Sparrow)
Observerades dagligen med 20-30 par, säkrast vid Kåre och Bölgas fågelbord, dvs utanför vårt lägenhetsfönster.

Bofink  Fringilla coelebs  (Common Chaffinch)
1 ex hona vid fågelbordet (utanför vår lägenhet) den 18.5. Mycket ovanlig ute vid kusten!

Bergfink  Fringilla montifringilla  (Brambling)
2 ex den 14. 5 och 5 ex den 15.5 utgör de enda observationerna av arten.

Vinterhämpling  Carduelis flavirostris  (Twite)
Observerad enligt följande: 1 ex 14.5, 5 ex 19.5 och 5 ex den 23.5.

Grå-/snösiska  Carduelis flammea/hornemanni  (Common Redpoll/Arctic Redpoll)
Överflygande fåglar hördes vid flera tillfällen vid fyren. Frustrerande nog sågs de aldrig sitta, med tanke på att Värmlänningarna såg snösiska vid ett par tillfällen vid parkeringsplatsen intill fyren.

Snösparv  Plectrophenax nivalis  (Snow Bunting)
Observerades dagligen med 4-6 ex samt ett stationärt par vid fyren. Den 17.5 spelade Magnus upp snösparvsång ur sin medhavda ”ljudanläggning”, vilket bjöd på kanonobsar på några meters håll. 

Sävsparv  Emberiza schoeniclus  (Reed Bunting)
1 ex vid fyren den 19.5.

Däggdjur (Cetaceans and Mammals)

Späckhuggare  Orcinus orca  (Killer Whale)
På eftermiddagen den 15.5 upptäcktes en flock om 10-15 djur på långt håll, men som kom stadigt närmare land. Det var verkligen en kick att se dessa underbara och vackra djur, särskilt som de visade upp sig genom höga hopp! Den 20.5 upptäcktes en flock om 5-8 djur, men de sågs på betydligt längre avstånd än flocken den 15.5.

Tumlare  Phocoena phocoena  (Harbour Porpoise)
2 ex utanför fyren den 14.5 och 1 ex den 15.5. Rätt svåra att upptäcka, då de har rätt liten ryggfena, mörka och relativt små.

Gråsäl Halichoerus grypus  (Grey Seal)
På det stora och avlånga skäret utanför Vardnesodden, väl synligt från fyren, låg dagligen upp till 80 gråsälar vid ebb. Skäret blottades bara vid ebb, så sälarna var smarta och la sig ovanför skäret strax innan havet sjönk undan. Det var verkligen uppmuntrande att kolla på ungsälarna som lekte och stojade medan mödrarna låg och slappade. Den spöklika ”sälsången” som ljöd genom de första morgontimmarna gav liv åt den karga och dramatiska omgivningen.

Utter  Lutra lutra  (Otter)
Den 15.5 observerades 1 ex längs strandlinjen nedanför fyren. Ytterligare 1 ex, den 22.5, gav ypperliga observationer, då den länge och väl simmade i viken nedanför fyren samt även var uppe på land ett antal gånger.

Rödräv  Vulpes vulpes  (Red Fox)
1 ex på reservatet den 16.5. En kanonobs från bilen mellan Mehamn och Gamvik den 20.5. Räven höll sig nära vägen och Janne videofilmade. Plötsligt fick räven korn på något och på klassisk jaktstil tog den flera höga språng och tog en sork/lämmel! Sådant man bara ser på TV och vi gratulerade Janne, som en het kandidat till Guldlon! Den 23.5 observerades 1 ex nära fyren.

Gråsiding  Clethrionomys rufocanus  (Grey-sided Vole)
En vacker liten krabat höll till under båten Nelly, intill fågelbordet utanför vår lägenhet. Sågs dagligen under perioden 18-23.5. Även den hamnade på Jannes videofilm!

Övriga skådare på Slettnes under perioden
15–19.5: Johan Bohlin, Björn Ehrenroth, Göran Ekström, Dan Mangsbo och Fredrik Wilde, Sverige
16–21.5: Ulf Karlsson & Eva Humlesjö (Nacka), Sverige
19–21.5: Klaus Malling Olsen & Michael Thim, Danmark
Ständigt: Roy Erling Wrånes (Fågelstationschef) och Kåre Grip (Tillsyningsman)

Nämnvärda observationer gjorda av ovannämnda skådare
Spetsbergsgås: 1 ex den 20.5
Jorduggla: 2 ex på reservatet den 15.5
Rödhake: 1 ex vid parkeringsplatsen intill fyren den 17-18.5
Ringtrast: 1 ex hane mellan Gamvik och Mehamn den 20.5
Snösiska: 1 ex vardera den 16-17.5
Lappsparv: 3 ex den 17.5

Rapporten sammanställd av:
Niklas Holmström
Öja Björkebo
S–640 40 Stora Sundby
Sverige
E–post: niklas@seawatching.net
Fåglar vid Slettnes fyr: slettnes.seawatching.net

Sträcksammanställning maj 2002 – Slettnes fyr
Samtliga fåglar passerade Slettnes fyr mot ost, där annat inte anges (röd siffra = mot V)

Datum:	13.5	14.5	15.5	16.5	17.5	18.5	19.5	20.5	21.5	22.5	23.5	Totalt	
Obstimmar:	4,65	11	11	7	10,5	8,5	10	12	12,5	9,5	3,5		
Smålom
Storlom
Svartnäbbad islom
Vitnäbbad islom
Gråhakedopping 
Havssula
Stormfågel
Storskarv 
Toppskarv
Grågås
Tundrasädgås
Bläsand
Skedand 
Kricka 
Stjärtand
Vigg 
Ejder
Praktejder
Alfågel
Sjöorre
Svärta
Knipa 
Småskrake
Storskrake 
Bredstj. labb, ljus
Bredstj. labb, mörk
Labb, ljus
Labb, mörk
Fjällabb
Storlabb
Vittrut 
Tretåig mås
Silvertärna 
Sillgrissla
Spetsbergsgrissla
Tordmule 
Lunnefågel

Strandskata
Större strandpipare
Ljungpipare
Roskarl 
Enkelbeckasin
Myrspov
Storspov
Småspov 
Kustsnäppa
Kärrsnäppa
Skärsnäppa	110
1
–
3
– 
25
2 000
–
7
–
–
–
– 
2
4
2
–
20
472
45
–
– 
7
– 
1
–
11
34
–
–
– 
5 000
–
20
–
3 920
72

–
–
2
–
1
–
–
–
5
–
–	483
2
1
77+7
2
47
7 444
–
30
1
2
–
– 
6
–
7
–
122
692
207
29
1
9
– 
625
44
84
127
4
1+4
1+5
1 000
8+1
7
5
3 000
112

8
–
–
8
–
– 
1
1
21
–
53	43
–
–
15+6
–
29
13 340
14
26+2
–
5
5
2
2+5
4
–
9
78
334
240
8
5
1
– 
153
5
1
9
1+3
–
2
talrik
18
5+10
2+5
1 000
12 949

–
–
–
1
–
4
–
–
4+120
3
23	86
–
–
4
–
20
talrik
–
3
2
–
–
–
–
–
–
11
6
215
90
2
–
–
–
5
1
4
6
–
2+2
–
talrik
–
2
3
500
100

–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
15	102
–
1
20
–
40
talrik
13
20+4
–
–
–
–
–
2
–
8
3
206
38
1
–
1
2
1
–
1
–
1
2
7
talrik
3
10
–
500
100

–
1
–
–
–
–
–
–
–
–
24	103
–
–
13+2
–
21+2
talrik
–
15
–
–
–
–
–
–
–
6
32
2 210
45
3
–
11
–
15
1
–
2
–
4
3
talrik
8+4
–
–
300
50

–
–
–
–
–
–
–
–
9
–
13	106
1
–
18
–
24+2
talrik
29
15+3
–
–
–
–
–
–
–
15
88
715
52
36
–
2
3
2
–
1
1
11
1
3
talrik
57+2
10
2
200
150

–
–
–
–
–
–
–
1
–
–
6 	152
1
–
16
–
6+1
fåtalig
14
5+2
1
4
2
–
–
–
–
–
70
340
41
–
–
2
–
–
–
8
9
2
–
3
talrik
48
5
3
100
50

–
–
–
–
–
–
2
1
2
–
– 	161
3
–
21
1
19
talrik
9
8
2
–
–
–
–
–
–
13
205
345
227
8
1+1
–
3
3+1
2
7
10
139
1
5+1
talrik
1+1
15
–
100
50

–
–
–
3
–
–
–
–
–
–
1	66
2
1
8
–
14+10
talrik
15
8+3
–
–
–
–
–
–
–
–
30
31
19
8
–
–
3
52
5
1
–
8
–
1+1
talrik
5+3
25
3+2
300
500

–
–
–
–
–
–
–
1
–
–
4	14
–
–
2
–
5+2
talrik
9
–
–
–
–
–
–
–
–
–
1
33
12
2
–
6
–
1
–
–
–
2
–
–
talrik
3
10
–
100
100

–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–	1 426
10
2+1
195+17
3
250+17
1000–tal
103
137+14
1+5
11
7
2
10+5
10
9
62
655
5 593
1 016
96+1
7+1
33+6
8+3
805+54
53+5
118
198
158+13
9+8
25+7
1000–tal
133+29
109+10
18+7
1000–tal
1000–tal

8
1
2
12
1
4
3
4
41+120
3
139	

Seawatching at Slettnes on 13-23 May 2002 
All birds passed towards east, if nothing else is mention (red number = towards west)

Date:	13.5	14.5	15.5	16.5	17.5	18.5	19.5	20.5	21.5	22.5	23.5	Total	
Total of hours:	4,65	11	11	7	10,5	8,5	10	12	12,5	9,5	3,5		
Red-throated Diver
Black-throated Diver
Great Northern Diver
White-billed Diver
Red-necked Grebe
Northern Gannet
Northern Fulmar
Great Cormorant 
European Shag
Greylag Goose
Tundra Bean Goose
Eurasian Wigeon
Northern Shoveler
Common Teal
Northern Pintail
Tufted Duck
Common Eider
King Eider
Long-tailed Duck
Common Scoter
Velvet Scoter
Goldeneye 
Red-breasted Mer.
Goosander 
Pomarine Skua, pale
Pomarine Skua, dark
Arctic Skua, pale
Arctic Skua, dark
Long-tailed Skua
Great Skua
Glaoucous Gull
Kittiwake
Arctic Tern
Common Guillemot
Brünnich's Guillemot
Razorbill
Atlantic Puffin	110
1
–
3
– 
25
2 000
–
7
–
–
–
– 
2
4
2
–
20
472
45
–
– 
7
– 
1
–
11
34
–
–
– 
5 000
–
20
–
3 920
72	483
2
1
77+7
2
47
7 444
–
30
1
2
–
– 
6
–
7
–
122
692
207
29
1
9
– 
625
44
84
127
4
1+4
1+5
1 000
8+1
7
5
3 000
112	43
–
–
15+6
–
29
13 340
14
26+2
–
5
5
2
2+5
4
–
9
78
334
240
8
5
1
– 
153
5
1
9
1+3
–
2
many
18
5+10
2+5
1 000
12 949	86
–
–
4
–
20
many
–
3
2
–
–
–
–
–
–
11
6
215
90
2
–
–
–
5
1
4
6
–
2+2
–
many
–
2
3
500
100	102
–
1
20
–
40
many
13
20+4
–
–
–
–
–
2
–
8
3
206
38
1
–
1
2
1
–
1
–
1
2
7
many
3
10
–
500
100	103
–
–
13+2
–
21+2
many
–
15
–
–
–
–
–
–
–
6
32
2 210
45
3
–
11
–
15
1
–
2
–
4
3
many
8+4
–
–
300	106
1
–
18
–
24+2
many
29
15+3
–
–
–
–
–
–
–
15
88
715
52
36
–
2
3
2
–
1
1
11
1
3
many
57+2
10
2
200
150 	152
1
–
16
–
6+1
few
14
5+2
1
4
2
–
–
–
–
–
70
340
41
–
–
2
–
–
–
8
9
2
–
3
many
48
5
3
100
50 	161
3
–
21
1
19
many
9
8
2
–
–
–
–
–
–
13
205
345
227
8
1+1
–
3
3+1
2
7
10
139
1
5+1
many
1+1
15
–
100
50	66
2
1
8
–
14+10
many
15
8+3
–
–
–
–
–
–
–
–
30
31
19
8
–
–
3
52
5
1
–
8
–
1+1
many
5+3
25
3+2
300
500	14
–
–
2
–
5+2
many
9
–
–
–
–
–
–
–
–
–
1
33
12
2
–
6
–
1
–
–
–
2
–
–
many
3
10
–
100
100	1 426
10
2+1
195+17
3
250+17
1000’s
103
137+14
1+5
11
7
2
10+5
10
9
62
655
5 593
1 016
96+1
7+1
33+6
8+3
805+54
53+5
118
198
158+13
9+8
25+7
1000’s
133+29
109+10
18+7
1000’s
1000’s	

For more information about birding and seawatching at Slettnes, please have a look at the Slettnes web site:
slettnes.seawatching.net